397 



Det andet Kjsebepar er kraftigt og forlsenget; den indre Plade bar, foruden 

 den ssedvanlige Bessetning paa Enden og den indre Rand, tillige en skraa Rsekke Bgr- 

 ster paa den indre Flade. 



Kj2cbef0dd ernes ydre Plade er lang, krummet og bar mange Tsender paa den 

 indre Baud; den indre Plade er saerdeles sterk. Palpen er meget forlsenget, smal. 



Det f0rste Fodpar er forlsenget, smalt, og Haanden er ikke indrettet til 

 Griberedskab. Det f0rste Led er det l«ngste; det fjerde er Isengere end det femte, og 

 bcgge ere paa Randene forsynede med mange B0rsteknipper. Kloen er kort, ubetydelig 

 krummet. 



Det andet Fodpar er smrdeles stort; det f0rste Led er meget staerkt og 

 bredt; det fjerde er triangulairt; Haanden er meget lang, aegdannet og bar Torne paa 

 den bagre Rand. Kloen bar kun Halvdelen af Haandens Laengde og laegger sig mod 

 Griberandens indre Side. Hos Hunnen er dette Fodpar mindre. 



Det tredie og fjerde Fodpar ere forlanigede, smale; det femte Led er laen- 

 gere end det tjerde, men kortere end det tredie Led. 



De tre f0lgende Fodpar ere forliengede, smale; det forste Led ere omtrent 

 tre Gange saa langt som bredt, saugtakket paa den bagre Rand; det tredie er kortere 

 end dette og kun ubetydelig udvidet; det fjerde er omtrent af den samme Lsengde, 

 eller noget Isengere ; det femte Led er noget kortere og smalere, forsynet med en ret, 

 kort Klo. 



Det forste Par Springf0dders Grene ere cylindriske, lige lange og forsy- 

 nede med mange Torne. 



Det andet Pars ydre Gren er kun lidt kortere end den indre, og det naar ikke 

 saa langt bagud som det f0rste Par. 



Det sidste Par er sairdeles langt; Grenene, der ere Isengere end Skaftet, ere 

 lancetdannede og have stserke Torne. 



Halevedbsenget er delt til Roden; Fligerne ere korte og i Spidsen forsy- 

 nede med en Tand og en Torn. 



Farven er gulagtig, spaettet med Rodbrunt; en st0rre rodbruu Flek sees paa 

 hvert af Legemsleddene. De 0vre Foleres Skaft er r0dbrunt. Paa de nedre F0lere og 

 Fodparrene sees brede, r0dbrune Ringe. 0inene ere smukt violette. 



Herhen h0rer vistnok ogsaa Protomedeia Wliitei, Spence Bate, hvilken Norman 

 anser for at va>.re Hunnen af L. Shdlundka. 



Denne Art forekommer efter Ratbke ved Molde og er af Danielssen taget ved 

 Christiansund og Molde paa 5 — 10 Favne. Ved Haugesund bar jeg fundet den paa 

 60 Favnes Dybde, og G. 0. Sars ved Hvidingsoerne paa 80 og ved Skraaven paa 10 

 — 20 Favne. Efter Bruzebus findes den ved Bohuslen. 



