477 



blive krumme mod Pladens Ende; den indre Plade er af middelmaadig St0nelse og 

 har paa Enden tre Tsender og Borster samt fjaerdannede Bgrster paa den indre Rand. 

 Palpens ferste Led er kort. 



De tvende f0rste Fodpar ere af eens Bygniug, men det andet Par er noget 

 mere forlsenget end det f0rste; det forste Led er langt, staerkt, besat med lange Borster 

 paa begge Rande; det tredie er kort; det fjerde er meget forleenget, kraftigt, smalere 

 mod den ydre Ende og har mange B0rster paa den bagre Rand og den indre Side; 

 det femte har kun Halvdelen af det foregaaende Leds Lsengde og danner ingen Haand; 

 det er paa den indre Side besat med mange fjaerdannede B0rster. Kloen er stserk, 

 lidt krummet. 



Det tredie og fjerde Fodpar s f0rste Led er det Isengste og tykkeste; de 

 f0lgende aftage efter hverandre i Tykkelse; det tredie og femte ere omtrent lige lange, 

 medens det fjerde Led er kortere. 



De tre f0lgende Fodpar tillage noget i Lsengde; det f0rste Leds bagre 

 Rand er meget udvidet, men er neppe tandet. 



Det f0rste Par Springf0dders Grene ere kortere end Grundleddet. 



Det andet Par er kortere. 



Det sidste Par er det la^ngste. Grenene ere meget Isengere end Grundleddet, 

 lige lange, lancetformede og i Randene besatte med en Rsekke Torne, ligesom den 

 indre har fjaerdannede B0rster. 



Halevedhaenget, der er kl0vet til Roden, naar nsesten lige saa langt bagud 

 som det sidste Par Springf0dder. Fligene ere smale, lancetformede og ikke indskaarne 

 paa Enden. 



Farven er efter Norman r0dlig. F0lerne have brune Baand; 0inene ere 

 blodr0de. 



Den er fundet af Malmgren i Finmarken og sammesteds i Gr0tsund af Goes; 

 ved Brettesnaes af G. 0. Sars paa 20—30 Favne; af Danielssen ved Ona paa 40 Favne; 

 af Lilljeborg ved Christiansund paa aO— 40 Favne og sammesteds af G. 0. Sars paa 

 50—100 Favne. Efter Goes er den fundet i Davisstraedet og ved Godthaab paa Gronland 

 af Torell paa 30—40 Favne; efter Norman findes den ved den skotske og engelske Kyst. 



. Gen. m. BRUZELIA, A. Boeck, 1870. 



Deriv. : Opkaldt til ^re for R. Bruzelius, Forf. til Skand. Amphipoda Gammaridea. 

 Syn.: 1870. Bruselia, A. Boeck, Crust, amphip. bor. et arct. p. 69. 

 Type: Bruzelia typica, A. Boeck. 



Mandibula; crassissimae, lalte, pyramidales, in apice insinuatae, non denlatae. 

 Maxillae Imi paris palpo angusto. 



