499 



Den er fundet af G. 0. Sars ved Christiansund paa 50 — 100 Favne, ved Laur- 

 kulleu paa 150 Favne, ved Utne paa 300 Favne, af mig ved Skraaven paa 300 Favne- 

 Efter Bruzelius er den taget af Loven ved Finmarken og gaar ned til Bohuslen. 



LILLJEBORGIA FISSICORNIS, M. Sars, 1858. 



(PI. XVIII. fig. 10 1 



Gammarns fissicornis, M. Sars, Overs, over norsk-arct. Krebsdyr, Forh. i Vid.-Selsk. 



i Christiania 1858. p. 147. 



— — Spence Bate, Catal. Amphip. Crust. Brit. Mus. 1862. App. 380. 



— pallidus, Goes, Crust, amphip. maris Spetsb. 1865. p. 13. fig. 27. 

 Iduna fissicornis, A. Boeck, Forh. ved de skand. Naturf. 8de M0de. 1860. p. 657. 

 Lilljchorgia fissicornis, A. Boeck, Crust, amphip. bor. et arct. 1870. p. 75. 



Segmenta poslabdominis dun anteriora in medio margine posteriore dentibus 

 singulis sat acutis, relroversis inslructa; segmentuin 3tium denle saepe destitutum; 

 segmentum 4tum et 5tum carinata; carina postice in dentem acutum, erectum et 

 triangularem, segmenti 4ti majorem, desinenti. Antennae superiores duas tertias lon- 

 gitudinis inferiornm aeqvantes. Anlennte inferiores ad segmentum trunci 5tum por- 

 rectae; arliculo pedunculi 4lo parum breviore qvam 5to. Pedes 2di paris nianu 

 fere triangular!, apicem versus angusliore. Pedes 5ti et 6ti pans articulo 5to bre- 

 viore qvam 4to. Pedes 7mi paris articulo 5to longitudinem 4ti aeqvanti. 



Lsengdeu er 11""". 



Legemet er langstrakt; Ryggen er rund: de tvende forste Haleled ere paa 

 Midten af den bagre Rand va^bnede med en temmelig spids, bagudrettet Torn, som ofte 

 mangier paa det tredie Led; det fjerde og femte Led ere meget korte og have en 

 skarp samraentrykt KJ0I, der lober ud i en staerk, opadrettet spids Torn. Den forste 

 Sideplade er bredere end den anden, og den forreste, nedre Vinkel er meget udtnikket, 

 afrundet. Hovedet er Isngere end det forste Legemsled og gaar fortil ud i et kort, 

 spidst Pandehorn; dets Sidevinkler ere udtrukne, afrundede. 



De 0vre Foleres Skaft er kort; det andet Led er kun halvt saa langt som 

 det forste; det tredie er kort. Svoben er Isngere end Skaftet og dannes af 26 skraa 

 afskaarne Led. Bisveben bar Totrediedel af Svobens Lajngde og bar 14 Led. 



De nedre Folere ere laengere end de ovre og uaa frem til det femte Le- 

 gemsled. Skaftet er meget langt; det tredie Led er dobbelt saa langt som tykt; det 

 fjerde er ubetydelig kortere end det femte Led. Svoben er kortere end Skaftets 

 sidste Led og dannes af 19 Led. 



Kindbakkerne ere meget staerke; Enden er bred og tandet; Tornersekkea 



dannes af faa, men stserke og tandede Torne; Tyggeknudeu er rudimentaer. 



63* 



