659 



fjerde er kortere end de tre foregaaende Led tilsammen, er smalere mod Enden og 

 har paa den bagre, convexe Rand talrige Borstebundter; Haanden er forlscnget oval, 

 med B0rster paa den bagre Rand. 



Det andet Fodpar er meget st0rre end det farste og hos Hannen meget 

 st0rre end hos Hunnen; det forste Leds nedre, forreste Vinkel er forlsenget afrundet. 

 Haanden er Isengere end det ferste Led og lidt bredere mod den ydrc Ende; fra den 

 bagre Rand udgaar en forlaenget, noget krum, paa Enden spids tandformet Fremstaa- 

 enhed, der naar frem ikke fuldt til Leddets Ende; en lignende, meget mindre Tand 

 sees paa Randens Ende. Kloen er kruni, med tvende Knuder og nogle Borster paa den 

 bagre Rand. 



Det tredie og fjerde Fodpar ere af eens Bygning, men det fjerde Pars 

 tredie Led er Isengere end det tilsvarende paa det tredie Par. 



Det femte Fodpars f0rste Led er saa langt som det tredie eller ubetydelig 

 Isengere end dette Led; det tredie er forsynet med Torne paa den ydre Del af den 

 forreste Rand; del fjerde er meget kort og bar tvende Lsengderader af Torne, som 

 nedad blive loengere; det femte er meget lajngere end det foregaaende Led, lidt krummet^ 



Det sjette Fodpar er af den samme Form, men det f0rste Led er meget 

 kortere; det tredie er Isengere end det forste; det fjerde er meget kortere end det 

 femte Led og forsynet med Torne. 



Det syvende Fodpars forste Led er lidt Isengere end det samme paa det 

 foregaaende Par; det tredie forlsengede Led er meget laengere end det f0rste og naesten 

 saa langt som de tvende iVilgende Led tilsammen; det fjerde er noget kortere end det 

 femte Led og forsynet med Torne. 



Det sidste Par Springfodders ydre Gren er kortere end den indre, som er 

 mere end dobbelt saa lang som Grundleddet. 



Halevedhsenget er lancetformet. 



Spence Bate og Westwood angive, at de 0vre Folere ere omtrent af Dyrets 

 halve Liengde. De omtale ogsaa en Varietet, paa hvilken det andet Fodpars Haand er 

 kortere og tykkere end paa de typiske Exemplarer, ligesom den nederste Tand er rettet 

 ikke saa meget freraad. Dette finder Sted hos yngre Individer og sees oftere hos de 

 ved vore Kyster fundne Exemplarer". 



Farven er hvid, med Raekker af brune Pletter langs hvert Legemsled og paa 

 Sidepladerne, Halen og tildels Fodparrene. 0inene ere hvide. 



Den er fundet af G. 0. Sars i Hardangertjorden, af mig ved Haugesund og i 

 Christianiafjorden. Efter Spence Bate er den fundet ved Banff, af Norman i St. Magnus 

 Bugt paa 40 — 60 Favne; efter Packard er den ikke sjelden ved Labrador. 



(I et af Forfatterens Manuskripter findes en Afbildning af en Form, benffivnet 

 D. armata. Den nedre Rand af det forste Legemsled lober ud i et langt, nedad og 

 fremad rettet Fremspring, der naar frem til Hovedets forreste Rand. Det andet Fod- 

 pars Haand er saa langt som det fjerde Led; fra Midten af den bagre Rand og fra 



83* 



