BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCILNŢE 37 



PROCES VERBAL 



al şedinţei de la io Decembre i^oo 



Şedinţa se deschide la 8^4, sub preşedinţia D-luY profesor Gk. 

 Ştefănescu. 



Se da citire procesulut-verbal al şedinţeT trecute (din 6 Noembre) 

 a căruT redactare se aprobă. 



D. Secretar general presintă publicaţiunile venite la Societate în 

 timpul de la ultima şedinţă încoce. 



Se intră în ordinea <^i\eX. 



D. MuRGOCî expune câte-va consideraţiunt asupra Morfologie! 

 Carpaţilor între Olt şi Jiti. D-sa insistă în deosebt asupra basinuluî 

 Brezoi-Titeşti, la care restabilesce duo6 legăturt vechY cu regiunile 

 sudice şi probabil încă o a treia dupe valea Oltul uY de aqlî. Apoî 

 insistă asupra basinuluY Petroşeni şi valea Jiulut unde se unesce la ide- 

 ile D-lor Mrazec şi de Martonne. Relativ la valea Lotrulut o cons- 

 tată ca pe o vale tectonică compusă din duog sinclinale şi în 

 partea BrezoiuluY o falie, Jieţul ca şi Latoriţa curge, cum se scie, dea- 

 lungul uneî falie, ce s'ar continua, nu pe Jiul românesc ci pe la nordul 

 masivuluî Retezat. Din punct de vedere orografic, masivul Paringu e 

 culmea unaî anticlinal cu inima de granit, care anticlinal spre W 

 se bifurcă în anticlinalul munţilor Vulcan şi al Retezatulut cu sin- 

 clinalul-falie după Jiul românesc. In genere cutele sunt culcate 

 spre S. 



D. GoLESCu face o dare de semă asupra excursiuneî f6rte bo- 

 gată în observaţiunY din valea Prahova la Azuga, dând şi o ana- 

 lisă a bereî din acea fabrică. 



Dr. IsTRATi comunică o descoperire importantă şi transformă- 

 t6re în chimie. Se cunosc cele duo6 teori! preconisate în chimie : a 

 tipurilor şi radicalilor. Ideea radicalilor a fost lăsată pe planul al 

 duoilea ca o fiinţă ipotetică. In ultimul timp s'a obţinut un de- 

 rivat al unut radical liber şi anume al metiluluî ; s'a obţinut 



C^CoHe de unde resultă că C p6te li şi trivalent. 



Dr. IsTRATi insistă asupra faptuluT că, acesta chestiune este 



