BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 79 



Teritoriul Bucovineî aparţine la treT regiunt bine caracterisate şi 

 circumscrise, cu raporturî climatice, vegetale şi faunistice forte deo- 

 sebite. Şesul şi colinele, cart ocupă partea ţSreY despre Nord şi ră- 

 sărit, aparţin regiunii pontice, cu un climat continental, relativ 

 mat uscat, cu vară caldă şi extreme mart de temperatură. Acesta 

 regiune, în care nu aQ pătruns nicî când gheţariî, carî acoperiseră 

 partea septentrională şi montană al continentului în timpul glacial, 

 presintă caracterul stepeî aprope prin întrega epocă cuaternară. 

 In epoca recentă şi astăcjf vegetaţiunea spontană a regiunii pon- 

 tice constă în cea maY mare parte a Bucovineî din păduri frun- 

 zose mestecate, în carT prepondereză stejarY, ulmY, paltinî, carpinî, 

 fagT etc, în unele locurî şi verigariul (Acer tataricum), apot din^e- 

 netele naturale, va să cjică rămăşiţele stepeî cuaternare, carî for- 

 meză o sub-regiune bine distinsă pe platoul spre Nistru, lângă 

 Mihalcea, pe «Horaiţa» şi lângă Suceava. Vegetaţiunea acesteî sub- 

 regiunî e caracterisată prin arbuste de Prunus Chamaecerasus şi o 

 abundenţă de plante de stepă, o floră descoperită şi descrisă de 

 meritosul nostru botanist D. Aurel Procopianu. ^) Pe stâncile de 

 pe malul NistruluY aflăm o floră de transiţie între pădurea pontică 

 şi stepa, compusă din diferice arbuste, maî ales din speciî de Evo- 

 nymus, Cotoneaster, Staphylea, Cytisus şi altele. Dintre coleopte- 

 rele propriî numaY regiuneY pontice nu pot aminti aicY de cât câte-va 

 exemple : Carabus scabriusculus Oliv., Carabus var. sublaevis 

 Drap., Cychrns semigranosus. Pali. genurile : Anomala, Hoplia, 

 Anisoplia, Acmaeodcra, Agapanthia, Lixus, carY tote trăesc în 

 deosebî în zona pădurilor frunzose, apoY de pildă : Carabus var ex- 

 cellens Fabr., var. erythromerus Dej, C. Besseri F'isch., C. var 

 Lippi Dej şi v. erythropus Fisch., Scarabaens pius IU. Larinus 

 serratulae Cap., Minyops costalis Gyll., Gnaptor spinimanus Pali., 

 Dorcadion equestre Lasm, D. striatum Dalm., şi multe alte, pro- 

 priY sub-regiuneY de stepă. Pe lângă acestea maY vin încă nisce 

 speciY, carY le voia înşira ca specii meridionale, şi acele carY maY 

 înainte nu erau cunoscute de cât din Ungaria sau din Rusia 

 meridională, dintre carY cea maY mare parte e caracteristică pen- 



') A. Procopianu «Zur F'lora von Suceava» Verliaiidl. <ler k. k. /ool.-hotan. Ceseliscliett, 

 Viena I892 şi «Zur Flf)ra fler TIoraiza ibiil., anul 1S93. 



