86 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Regiunea pontică posedă o floră şi o faună avută : l) pentru 

 că se compune din dou& sub-regiunT forte diferite (pădure mixtă 

 şi stepa) cart oferă condiţiunT deosebite, şi ambele sunt forte abun- 

 dente în speciî cu caracter meridional destul de bătător la ochY ; 

 2) prin a^ ariţîa interesantă (la care voiţi reveni), că multe specit 

 altmintere montane descind aicî până în regiunea inferi6ră; ^) prin 

 insulele cu caracter baltic (montan). 



Regiunea montană inferiorâ, care ocupă un spaţiii relativ 

 f6rte mare, arată un caracter baltic curat, însă maî sărac în spe- 

 cii, căcî vegetaţia naturală constă aprope numaî din pădurt, iar 

 fîneţele, de origină tînSră şi artificială portă un caracter de floră 

 şi faună adventivă. Un numSr de speciY occidentale, cart recer un 

 climat temperat şi umed intră în acesta regiune, însă multe, cart 

 ati de lipsă şi o iarnă maî caldă (climat oceanic sau mediteranean 

 pronunţat) rămân escluse. 



Regiunea montană siiperioră, e iarăşt mat abundentă în 

 specit şi anume din căuşele următ6re : 



i) Prin acele elemente baltice (septentrionale) cart apar la noY 

 abia de la 700 metri şi mat sus (d. e. ericeele, sfagnetele), 2) prin 

 elementele aquilonare, 3) elementele subalpine. 



Regiunea alpină este destul de avută, dacă considerăm spaţiul 

 relativ restrîns, care îl ocupă. Extensiunea mică a zonet situate 

 deasupra limitat pădurilor, se compenseză însă încât-va prin insu- 

 lele alpine cu floră erbaceă naturală pe câteva platourt şi vîrfurt 

 din regiunea păduriî, despre cart a fost deja vorba. 



Pe lângă aceste caractere se mat pot observa în Bucovina încă 

 şi următorele apariţiunt zoogeografice, cart sunt f6rte remarcabile 

 şi se explică prin posiţia geografică şi împrejurările din epoca 

 cuaternară, cart le-am amintit deja. 



Multe speciî meridionale şi chiar mediteraneane ajung 

 aicî în Bucovina limita nordică a răspândirii lor, mat ales în 

 regiunea inferioră, unele încă şi în cea montană. Cele mat remar- 

 cabile dintre coleoptere sunt : Harpalus dimidiatus Rossi, Agabus 

 biguttatus 01., Parnus pilosella Er., Brachypterus fulvipes Er., Scara- 

 baeus pius IU., Gymnopleurus Mopsus Pali., Aphodius immundus 

 Creutz., Rhizotrogus assimilis Hbst., Anomala vitis F., Anisoplia 



