BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 95 



forme bine distinse ale acesteY speciî. Lucru surprinzător e apariţia 

 formeî tipice (din Germania etc), care am amintit-o deja în «En- 

 tomol. Nachrichten» 1888 şi 1893, apot în «Societas Entomolo- 

 o^ica» 1896 No. 2. Spre a fi insă de tot sigur am presentat o serie 

 de 25 exemplare bucovinene din diferite localităţi d-luY E. Reitter, 

 cunoscutului autor al monografiei speciilor europeo-caucasice din 

 familia Carabidelor (în «Verhandl. des naturf. Vereines» Briinn 

 XXXIV 1896), al căruî cercetare a întărit numaî opinia, care o 

 pronunţasem despre formele nostre. De la anul 1896 încoce am 

 mat aflat pe C. violaceus în diferite localităţi nouS. 



i) Forma tipica se află la noi mal ales în regiunea montană 

 superioră până în cea alpină, pe Lucaciu^ precum şi în regiunea 

 inferi6ră lângă Cernăuţi^ însă aici numai forte rar; 



2) var. candisatiis Diift. e frecuentă în exemplare forte mari 

 în regiunea montană inferioră, la Crasna, unde specia e repre- 

 sentată numai prin acesta rasă; ea locuesce în păduri umbrose. In 

 localităţi as^m^nate am aflat-o şi lângă Cernăuţi. Până acum ea 

 era cunoscută din Bohemia, Moravia, Silesia şi Austria; 



3) var. sublaevis Drap (Andrzejowkii Fisch.) e rasa regiunel 

 de stepă, forte vulgară lângă Cernăuţi.^ şi predominantă în acesta 

 localitate. Alt-fel în Galiţia orientală şi Rusia meridională ; 



4) var. exasperahis Duft. (Wolffii Dej) a fost aflată la Ră- 

 dăuţi. 



C. ( Chrysocarahus] auronitens F. var, Escheri Palliardi. 

 E la noi forte răspândită în regiunea montană superioră şi până 

 în cea alpină [ Cărlibaba, muntele Lucaciu, etc.J precum şi în păr- 

 ţile inferiore, la Cernăuţi^ Rădăuţi, Malatineţî între Prut şi Ni- 

 stru; până acum însă n'am observat-o nici la Crasna, nici în alt 

 loc din regiunea montană inferioră. 



Intre exemplarele mele din Rădăuţi este şi o formă, care reclamă 

 o denumire deosebită, de 6re-ce sub numele Escheri nu e descrisă 

 de cât forma obicinuită cu primul membru al antenelor, piciore, etc. 

 roşie-galbîne. 



Variaţiunea nostră bucovinenă (care se află pe lângă forma 

 Escheri) are piciorele, mandibule, maxille, palpe şi antene cu totul 

 negre. Eu o denumesc în onorea d-UiI Dr. C. Tstrati, secretar 



