184 BULETINUL SOCIETĂŢU DE SCIINŢE 



probabil din causa miceî producţiiinT, exploatarea a fost părăsită 

 iar puţurile astupate. 



In jurul acestor gropY nu se aflănicî o deschidere, ci numaTblo- 

 curY mict de gresurY cenuşii, dure, strebătute de vine de calcit. In 

 vale însă, în albia pîrîuluî Şuvărita se vede o alternanţă de gresurî 

 dure cenuşiî cu hieroghyphe, străbătute de vine de calcit, apoY de 

 şisturî argilose şi marne cu fucoide. Straturile aO direcţiunea Nord- 

 Nord-West, înclinate f6rte tare spre West, pe une locurî apr6pe 

 verticale. Aceste straturi aparţin probabil la divisiunea inferi6ră a 

 OligocenuluY şi formeză după cum vom arăta aiurea, partea internă 

 a unul anticlinal, a cărui axă este plecată spre Nord-Est. 



Al doilea punct petrolifer este pe partea dreptă a pîrîuluî Ciu- 

 mărna, cam la 1500 m. de la gura lui în Suha. In malul apel se 

 vede aici un complex de straturi alcătuit din şisturi negre, foiose, 

 cu eflorescente gălbui de sulfure, marne siliciose întărite, bancuri de 

 greşuri quarţitice, negrii, apr6pe sticlose şi din şisturi marn6se,bitu- 

 minose. Cum se vede avem de a face cu divisiunea şisturilor meni- 

 litice din Oligocenul inferior. Straturile ati direcţiunea NNW şi 

 formeză o serie de creţi strînşi plecaţi spre Nord-Est. 



Straturile marnose sunt străbătute de crăpături fine, pline cu 

 petroleu : o mică săpătură făcută într'enseleface ca petroleul să se 

 scurgă în şu/iţe subţiri. De ore- ce petroleul infiltreză numai cră- 

 paturile marnelor, iar straturile de greşuri grosiere şi conglomerate, 

 cari de obiceitl în CarpaţI conţin cantităţile cele mal abundente de 

 petroleii, nu se arată la iveală aici, ar urma căunsondagiuîn acest 

 punct ar fi fără succes. 



Al treilea punct petrolifer este situat pe versantul stîng al vâel 

 Suha-Mică (Piciorului Muscanulul), cam la 2 km. de la gura Ciu- 

 mărnel în sus. La vre*o 30 m. deasupra solului văeî, în pădure, se 

 află aci o mlaştină a cărei apă sărată şi sulfurată, are la suprafaţă 

 o pătură subţire de petroleQ, pe care omenii din partea locului îl 

 culeg cu lingura pentru a îl întrebuinţa la unsul carelor. Să spune 

 că mal de mult aQ venit în localitate nisce exploatatori de păcură 

 de la Moinesci, cerend să facă cercetări în acest punct, nu s'aO pu- 

 tut însă să cadă la înţelegere cu proprietarul moşiei de pe atunci 

 Grigore Cantacuzin. 



In apropriere de acest punct petrolifer, în malul stîng al Suhăi, 



