BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 187 



a petroleulut în aceste straturî, constatată la suprafaţă sati în inte- 

 rior prin sondagiT. 



Ţinend însă cont şi de faptele observate aiurea, putem spune că 

 împrejurările geolog-ice sub carî se arată petroleul la Găinesci, maY 

 ales în cele duo6 puncte din urmă menţionate pe Suha-Mică, ati 

 tote semnele de presenţă în interior a unuî bogat zăc^mînt petro- 

 lifer. In adevăr, în Carpaţiî Galiţieî, dupe cercetările profesoruluî 

 Zuber orizonturile cele maî bogate în petroleu aparţin la tere- 

 nurile paleogene şi anume : la Eocen şi la Oligocen inferior. Ză- 

 cămintele cele maî abundente sunt conţinute de obiceiti în stratu- 

 rile de gresurî grosiere, străbătute de vine de calcit şi în conglo- 

 merate şi sunt aşec^ate maY în tot-d'a-una pe anticlinale. De ase- 

 menea o mare parte din zăcămintele petrolifere din districtul Ba- 

 căti (Şolonţu, Moinesci, Grozesci, Mosore, Tergu-Ocna, Hîrja etc.) 

 aparţin dupe studiile D-luY Teisseyre la Oligocenul cel mat in- 

 ferior şi anume: la orizontul straturile de Tergu-Ocna şi la ni- 

 velul inferior al etajuluî şisturilor menelitice şi aicî ele sunt con- 

 ţinute în gresurT grosiere micacee şi în conglomerate orY breciî verzî 

 şi sunt tote aşezate pe anticlinale. 



Am putea dar deduce cu orY-care probabilitate că şi explorarea 

 zăcămintelor de la Găinesci şi mat ales a celor de pe Sulia-Mică, 

 cart se presintă în aceleaşî condiţiunî geologice ca şi în BacăQ, ar 

 oferi ore-carî şanse de succes. Acesta este însă, o repet, numaY o 

 posibilitate, resultate decisive nu se pot obţinea de cât piinsonda- 

 giî. Cum se face pretutindeni în ast-fel de împrejurărî, va fi decî 

 de nevoe şi aicT de a se risca un capital în facerea sondagiilor. 

 Pentru executarea sistematică a acestor sondagiî, este însă de ne- 

 voe mat înteiti un studiQ geologic amănunţit al regiuneî prin care 

 să se stabilescă de aprope împrejurările locale stratigrafice şi tec- 

 tonice a straturilor petrolifere. Aceste studiY preliminare sunt de 

 absolută nevoe, maY ales într'o regiune aprope cu totul necunoscută 

 din punct de vedere geologic şi unde explorărî pentru petroleu, 

 nu s'au maî făcut până acum. Practica de a căuta petrolcQ la în- 

 tâmplare, fără a se avea din'nainte o basă geologică, a produs 

 până acum prea multe decepţiunY, pentru a maY fi continuată. Cele 

 petrecute în timpul din urmă în Bucovina, la StulpicanY şi Russ- 

 Moldaviţa, ar trebui să ne servescă de învSţăment. Explorarea 



