BULETINUI. SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 207 



Proprietăţile fisiologice ale metiltetrahidropapaverîneî 



D. Dr. Alexis Babei, asistentul laboratorului de terapeutica ge- 

 nerală al Universităţeî din Genâva, a bine-voit a studia acţiunea 

 fisiologică a laudanosinet racemice pe animale. 



Era interesant, în adevăr, de a determina acesta acţiune fie pen- 

 tru a o compara cu a papaverineY, şi a stabili ast-fel modificaţiunile 

 aduse prin introducerea a tret atoniT de hidrogen şi a unuT grup 

 metil în moleculă fie pentru a se asigura de posibilitatea uneî în- 

 trebuinţări al nouluî alcaloid în terapeutică. 



D. Babei să dete la un studiu aprofundat al chestiunet. El a 

 publicat în altă parte ^) resultatele în detaliQ. Noî ne limităm aci 

 a reproduce principalele sale conclusiunY. 



Se scie că papaverina posedă o acţiune hipnotică şi o acţiune 

 convulsivantă, dar amendouS destul de slabe. 



Ca narcotic, ea produce efecte mult maî puţin energice de cât 

 morfina şi nu presintă asupra eî nicî un avantagiu deosebit, acesta 

 este causa pentru care n'a fost întrebuinţată de cât forte rar în 

 terapeutică. 



Ea este pe de altă pârtie, relativ puţin toxică. 



Laudannsina racdmică este cu mat mult ; toxicitatea sa se agropie, 

 cel puţin pentru iepurî de casă şi cobaî, de acea a tebaineî. 



D. Babei a găsit dosa toxică pentru i kg. de aceştY douT animalT 

 egală cu 0,021 gr. ceea ce intercaleză laudanosina din acest punct 

 de vedere între tebaina şi codeina. 



Tobaina OjO^o gi'« 



Laudanosima 0,021 » 



Codeina . " 0,062 » 



Papaverina . 0,070 » 



Laudanosina racemică are o acţiune convulsivantă mult maî taie 

 de cât papaverina. Ea prov6că crise tetaniforme analoge acelora 

 produse de tebaină şi stricnina. 



D. Babei atribue augmentarea toxicităţet atomilor de hidrogen 

 adăugate, şi acea a acţiuneî convulsivante grupuluî metil legat 

 de azot. 



') Revue medicale de Ia Siiisse romaiide 19, O57, 



