BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 211 



gând pe urmă apa în mică cantitate, să separă metilvanilina sub 

 forma unuT uleiti cam cafenia. Să extrage prin ether şi să agită 

 soluţiunea eterată cu sodă diluată, pentru a elimina vanilina netran- 

 sformată. Soluţiunea eterată este în fine uscată pe clorură de cal- 

 cid, eterul distilat şi residiul fracţionat. Metilvanilina trece întregă 

 fără alteraţiune la 277 — 278^ (barometru 732 mm.) sub forma 

 unut lichid uleios incolor care se prinde cu încetul într'o masă cris- 

 talină fusibilă la 40^. 



Polimeri safiunea m ctilvanilineî 



Am încălzit timp de 2 ore la ferbere, într'un balon prevScjiut de 

 refrioferent ascendent : 



1 2,5 gr. de metilvanilina. 



3 gr. de ciamură de potasiQ. 



30 gr. de alcool de 97*^/0. 



30 gr. apă. 



Lichidul, maY întcliii incolor devine repede galben, apoY roşu. 11 

 evaporez aprope la siccitate pe baia de apă, adaug apă şi extrag 

 cu eter. Soluţiunea eterată este uscată pe clorură de calcid, apoî 

 distilată. Residiul formeză un uleiQ cam brun, care cristaliseză încet 

 dar în parte, în desicator. 



Am separat cristalele de porţiunea rămasă uleiosă prin spălăriî 

 cu puţin alcool rece. Aceste cristale sunt forte solubile în alcool 

 etilic, alcool metilic, benzină şi în cloroform, puţin în ligroină şi in- 

 solubile în apă şi alcalî. Ele se topesc la 40*^ şi distila la 276 — 278^'. 

 Ele constituesc decî metilvanillina netransformată. Productul de 

 condensaţiune, dacă s'ar fi format, trebuia decî să se găsescă în 

 partea remasă uleiosă şi să fi trecut în alcoolul de spălare. Evapo- 

 rând acesta din urmă, am obţinut o substanţă bnmă ce n'am putut 

 reuşi a face să cristaliseze, nicî a purifica în nicî un cas. 



M'am decis decY de a nu isola în stare de puritate metilhidrova- 

 niloina ce presupuneam că să găsesce în acest residiu şi a utilisa 

 productul brut. 



Am căutat maî ânteiti de a transforma prin oxidaţîune în tetra- 

 meioxibefizil. 



