BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



215 



In al diioilea cas nu maY putem obţine un product susceptibil de 

 a fi transformat în urma în papaverina prin condensaţiunea cu 

 aminoacetalul. 



Productul ce am oţinut presintă tote caracterele unuT corp ho- 

 mogen. Eti cred decT de a nu fi obţinut de cât un singur din aceştY 

 douT isomert, şi nu amestecul lor. Cât despre constituţiunea sa nu 

 am fâcut nicT o încercare spre a o determina, nedispunend de o 

 cantitate de sustanţă suficientă pentru acesta căutare. Nu pun cu 

 tote acestea în îndouială că ea nu corespunde formulet VIII, căcî 

 dupe ce tot ce se scie despre condensaţiunî cu ajutorul metodeT 

 luT Friedel şi Crafts, radicalul clorureTf trebuie să se substitue în 

 para în raport cu o catenă laterală, mat mult de cât în orY-ce altă 

 posiţiunc. 



Trec acum la o scurtă expunere a operaţiunilor succesive. 



Acetilengenolul 



-Clli-Cll = CU.2 



CHj— co-c» 



OClIj 



Se fierbe timp de 3 — 4 ore, într'un balon prevg4ut de un refrige- 

 rent ascendent, părţî egale de eugenol şi anhidridă acetică, apoY 

 se fracţioneză. Acetilengenolul trece la 270". Plecând de la 100 

 gr. de eugenol am obţinut no gr. de derivat acetilat. 



Acid acetilhomovanilic 



~ -CII,— COCII 



CLfaCOO 



ocir3 



Am introdus într'un mare balon 15 gr. de acetileugenol şi 

 20 cm. c. de acid acetic glacial, apot am făcut să cadă picătură cu 

 picătură, cu ajutorul uneY palniî cu robinet, o soluţiune de 50 gr. 

 de permanganat potasium în duoî litri de apă, menţinend cu în- 



