22:^ lîULCTINUL SUCII': FAŢII UK SCIINŢE 



posedam de cât o mică cantitate de clorură, am voit să mă asigur 

 mat întâia de maYbune condiţiunT de experienţă condensând vera- 

 trolul cu o clorură analogă, dar mat puţin dificilă de preparat. Am 

 ales pentru acesta clorură aciduluî fenilacetic. Făcend-o să exercite 

 acţiunea asupra veratroluluî în presenţa clorureT de aluminiu, am 

 obţinut dimetoxidesoxibenzoina avend, ca probabilă, formula ur- 

 mătore : 



CgH.-CH^-CO.Cl + (CH3.0)2C6H^ = 

 CfiHs-CH.-CO -CeHeCO.CHg)^ + HCl 



Am preparat clorură fenilacetică urmând indicaţiunile D. D. 

 Graebe şi Bungener ^). Am amestecat 20 gr. de acid fenilacetic şi 

 30,7 gr. de pentaclorură de fosfor (cantităţî equimoleculare), am 

 încălzit în urmă productul la 100 — 1 10^ facend să trecă prin acest 

 amestec un curent de CO2 pentru a goni oxiclorura de fosfor for- 

 mată şi am întrebuinţat clorură de fenilacetil fără a o distila. 



Am disolvat-o în sulfura de carbon, am adăugat 20,4 gr. de ve- 

 ratrol, apoY la acest amestec, introdus într'un balon cu refrigerent 

 ascendent, am adăugat clorură de aluminiii în micT porţiunL Res- 

 tul operaţiune! s'a efectuat întocmaî ca în caşul precedent. 



Aci de asemenea s'a format alăturf de dimetoxidesoxibenzoina, 

 compuşt de natură fenolică. In prima operaţiune eî aii format chiar 

 productul principal. In a doua operaţie, în care am întrebuinţat maî 

 puţină clorură de aluminiQ şi am încălzit maî puţin timp cantita- 

 tea lor, a fost în schimb maî slabă. Fam separat agitând cu sodă 

 soluţiunea eterată a produsului brut şi precipitând-o în urmă prin- 

 tr'un curent de anhidridă carbonică. Voiţi reveni la acesta maî 

 departe. 



Soluţiunea eterată, debarasată ast-fel de fenolî, fu spălată cu 

 apă, uscată pe clorură de calcium şi distilată. Residiul formeză o 

 masă brună pe jumătate cristalisată care este un amestec de vera- 

 trol şi de dimetoxidesoxibenzoina. Se pote forte bine separa aceştî 

 douY corpY prin cristalisare fracţionată în ligroina caldă. Veratrolul 

 să depune primul în stare uleiosă. Se scurge şi se pune soluţiunea în 

 ghiaţă. Cetona cristaliseză atuncî în superbe ace de un alb strălu- 

 citor, grupate în stele. Ea se topesce la 85,5 — 86O. Ea este aprope 

 insolubilă în apă rece ; se topesce în apă caldă şi se disolvă în 

 acesta cu destulă uşurinţă, ea cristaliseză prin răcire. Ea este des- 



