BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 401 



din regiunea celulelor tactile în adâncul epiteluluY unde form^ză 

 terminaţiimî libere (nodurt terminale), despre carT susţin, că pă- 

 trund în protoplasma celulelor formând terminaiiunî intracelu- 

 lare acelora pe cart le-a descris Hiiss (1. c.) în respective între or- 

 ganele lut Eimer din rîtul insectivorelor. Despre existenţa de atarY 

 terminaţiunî intracelulare m'am încredinţat în timpul maî recent în 

 botul câneluî. 



Deja sus am amintit ca partea cea lată a meniscilor stă în pa- 

 ralelă cu suprafaţa pieleY, ast-fel că o presiune verticală asupra pie- 

 leî nemeresce de asemenea vertical şi menisciî tactilT. Ast-fel stati 

 referinţele în acele papile epiteliale, în care se află celule respec- 

 tive, meniscî tactilt în grupe maî marT, saO maî bine ^\s în maî 

 multe etage. In caşul acesta menisciî tactilî sunt discurî sau stră- 

 chinuţe, care zac saQ dedesupt sau d'asupra respective în laturea 

 celulelor tactile, în genere, aşa că lăţimea lor este paralelă cu su- 

 prafaţa pieleî. De formeză însă celulele tactile respective menisciî 

 tactilî numaî un etagiQ (fig. 3) sau se află — precum la rădăcina 

 perilor tactilî — în unele locurî numaî singuratice (fig. 2) precum 

 şi în organele luî Eimer (fig. 4), atuncî observăm, că telodendriul 

 respectiv nu prea semăna cu un menise tactil, şi firul nervos încon- 

 giiiră celula respectivă de maî multe orî în mod iregular despi- 

 cându-se tot-d'o-dată în maî multe fire înzestrate cu numerose 

 varicosităţî. De aicî trece firul maî departe, formeză un al douilea 

 etc. menise, din care încă rees şi fire terminale, carî se perd printre 

 celulele epiteliuluî. Pote ultimele terminaţiunî a telodendriilor des- 

 crişî se termină în lăuntrul celulelor, din care causă (pe lângă aceea 

 că posed granule tigroide) se coloreză şi ele cu albastru metilenic 

 de şi cu mult maî slab de cât nerviî (ve^î figurile). Menisciî tactilî 

 se alipesc decî de celulele tactile mulţi sati unilateral; acesta atârnă 

 de la rânduirea lor în unul saii maî multe etage. In caşul ultim for- 

 meză maî mult o ţesătură reticulară rară, în primul cas însă o tă- 

 bliţă sau disc, care constă din maî multe fire primitive forte fine, 

 printre carî se află multă substanţă interfibrilară. Se înţelege că şi 

 fire sunt înzestrate cu multe varicosităţî. Aceste din urmă se pot 

 observa, dacă privim menisciî din faţă (fig. i), privindu'î însă în 

 profil atuncî vedem forma de disc sau străchinuţă (fig. 3, partea 

 dreptă). 



