219 



sig lidt ind over Mandibelskat'tets Yderrand, bliver dettes 

 Bevægelighed saa godt som for Intet at regne. 



Lykkes det nu at borttage Mundfødderne, uden at for- 

 styrre de overliggende Munddele i deres Leie, saa frembyder 

 sig det Billede, som er fremstillet Fig. 4. Kjæberne af andet 

 Par (x*. Fig. 4) sees at være sammenpløiede med deres ret- 

 liniede Inderrande som et kjøldannet, i Midten noget ind- 

 knebet, i Enden afrundet Halvrør; deres to korte, fladt 

 kegleformede, spredt smaavortede Flige (m. m*. Fig. 9) bøie 

 sig ind mod hverandre; de to Inderflige ere saa korte, at der 

 mellem Yderfligene bliver en smal Spalte, som falder midt i 

 Spalten imellem Mundfodspalpernes Endeled; Palpe savnes. 

 Dette Kjæbepar dækker ikke heelt Kjæberne af første Par, 

 men kun dets Flige; man seer altsaa paa hver Side første 

 Kjæbepars Skaft og Hængsel (x. x*. Fig. 4). Udtages dette 

 Kjæbepar (Fig. 8), saa findes det at bestaae af et langstrakt 

 trekantet, anseeligt Hængsel, et meget langstrakt, smalt, flad- 

 trindt, midtveis spredt kortbørstet, fortil indknebet Skaft, og 

 en dermed sammenvoxen, smal, haandformet Yderflig, der 

 savner Torne, men selv paa Indsiden er udkløvet i syv lange, 

 spidse, noget indkrummede Tænder, af hvilke den lange, tykke 

 Endetand, en derpaa følgende smækkrere Tand og en lille, 

 let udadbøiet Tand i Inderhjørnet danne en underste, fire 

 andre Tænder af Mellemstørrelse en øverste Række; Inderflig 

 og Palpe savnes. Løsnes nu begge disse Kjæbepar, saa 

 møder man ovenover dem den flade, tynde, nøgne, fortil ud- 

 videde og bredt afrundede, til over Midten spaltede Tunge 

 (Fig. 10); Tungespaltens bageste, elliptisk udvidede Deel fal- 

 der midt i Spalten imellem Kjæbefligene af andet Par, ligesom 

 denne atter midt i Spalten imellem Mundfodspalpernes Ende- 

 led. Bortfjerner man nu endelig Tungen, saa komme Man- 

 dibelfligene (m. m*. Fig. 5. 6. 7) til Syne. Yderfligen (m) 

 er et skjævt firkantet eller snarere bredt segldannet Blad, 

 hvis forreste, ydre Rand samt Inderhjørne ere noget fortyk- 

 kede; Randen er i Spidsen noget afrundet og viser indenfor 

 Spidsen paa Oversiden to bredt afrundede, flade Tænder, den 

 ene bag og ovenover den anden, saa at Spidsen bliver stumpt 



