220 



tretandet; Inderhjørnet udgjør en anseelig, fladt kegledannet, 

 noget tilbagekrummet Tand. Mellem Spidse og Inderhjørne 

 er den ganske tynde, bladagtige Inderflig (m*) udspændt; 

 dens Rand er buet og udskaaren i omtrent tyve, smaa, til- 

 bagebøiede, yderst skarpe Savtænder. 



Sammenholder man nu denne Mundbygning med Cymo- 

 thoernes, saa viser Planen sig i det Hele at være den samme 

 som hos Æga, skjøndt med adskillige Afvigelser i det Enkelte. 

 Sugerøret dannes ogsaa hos Anthura af Mundfødderne med 

 den mod dem støttede Overlæbe, men Mundføddernes Palpe 

 bestaaer kun af to Led, og Skaftet savner den rudimentære 

 Flig. Første og andet Par Kjæber forholde sig i det Hele 

 paa samme Maade , men de sidste slutte sig sammen i deres 

 hele Længde og dække derved kun Enderne af første Kjæbe- 

 par. Tungefligene savne den lille fingerformede Forlængelse, 

 der hos Æga svøber sig omkring Mandibelfligene. Matidib- 

 1ernes meget kortere Skaft har Tapleie, men ligger med sin 

 Yderrand ind under Pleuraranden; Inderflig er tilstede og 

 udstyret som Savblad; Palpen har et meget længere og an- 

 derledes bygget Endeled. 



Betragtes dernæst Redskaberne under Eet i deres Sam- 

 virkning, saa sees Anthura at afvige fra Cymothoerne ved 

 det mindre rigelige Udstyr af Sugerørets Aabning ; Overlæben 

 savner Fryndser, og i Stedet for den tætte Besætning af Krog- 

 vorter have andet Kjæbepars Flige kun kegleformede Smaa- 

 vorter, Mundfodspalperne endog kun Børstevæbning. Men 

 størst er Forskj ellen i den Maade, hvorpaa Fødemidlet bringes 

 til at flyde ind i Mundroret, idet Anthura i Stedet for Man- 

 diblernes Kradsekroge hos Æga og Lancetbladene hos Cymo- 

 thoa har to fuldstændigt udviklede Savblade i Mandiblernes 

 Inderflige; efterat Yderfligens Toptænder have bidt til, ville 

 disse Savblade kunne afskjære overordentlig smaa Billinger, 

 idet deres Bevægelse ind over hinanden reguleres af Yder- 

 fligenes tandformigt fremtrædende Inderhjørner, der ville for- 

 hindre Fligene i at krydse hinanden ud over det Punkt, hvor- 

 til Savbladenes Omraade rækker. 



