12 



samlade sig de hemvändande bina i en stor 

 svärm på det tomma ställe i luften, der 

 kupan förut stått. Svärmens midt var dei 

 ställe, der flustret förut varit. Den strax 

 bredvid stående, på långt håll synliga sto- 

 ra kupan, utöfvade deremot ingen drag- 

 ningskraft på bien. Alla de försök, som 

 gjorts att förklara dessa och liknande före- 

 teelser i insekternas lif med tillhjelp af de 

 sinnen, vi känna, måste anses såsom full- 

 ständigt förfelade. Man nödgas derför med- 

 gifva, att bien återfinna kupan genom nå- 

 gon kraft, som för oss är alldeles obekant. 



Sedan vi således visat, att insekternas 

 sinnen ej blott genom sinnesorganens histo- 

 logiska byggnad, utan älven till sin omfatt- 

 ning och verksamhetssätt afvika från våra 

 egna, öfvergå vi till frågan om insekternas 

 själslif i allmänhet. 



Att denna fråga just nu blifvit en brän- 

 nande fråga, beror i främsta iiimmet på en 

 1898 i Pfliigers Archiv fiir Physiologie in- 

 tagen och af nyssnämnde Bethe författad 

 uppsats med titel : "Diirfen wir den Amei- 

 sen und Bienen psychische Qualitäten zu- 

 schreiben" (Böra vi tillerkänna myror och 

 bin själsegenskaper), I denna a.fhandling 

 söker Bethe, stödd på egna och andras 

 iakttagelser, visa, att myror, bin och öfver 

 hufvud taget alla leddjur endast äro reflex- 

 maskiner, som utan alla egentliga sinnes- 

 förnimmelser endast ledas af reflexrörelser. 

 Den möderne histologen och fysiologen 

 Beth© kommer således i denna punkt till 

 samma resultat som den bekante filosofen 

 C a r t e s i u s. Bethe afslutar sin afhand- 



