Det oakbadt har man sällan tvekat att be- 

 döma leddjurens och isynnerhet insekter- 

 nas sinnen och "själsförmögenheber" efter 

 mensklig måttstock. Man har ej blott an- 

 tagit, att de ega menskliga sinnesföniim- 

 melser, man har också tillskrifvit dem 

 mensklig läraktighet, menskliga känslor, 

 mensklig omdömesföraiåga och menskliga 

 beräkningar. Till och med en så berömd 

 forskare som L u b b o c k anser i inlednin- 

 gen till sitt arbete öfver "myror, bin och 

 getingar", att myrorna med afseende på 

 själslifvets utveckling komma menniskan 

 närmast och stå högre än de menniskolika 

 aporna. 



Denna antropomorfistiska tolkning af led- 

 djurens själslif har under de senaste åren 

 gjorts till föremål för en ingående kritik, 

 som gifvit upphof till flera vetenskapliga 

 undersökningar, hvilka i väsentlig mån vid- 

 gat vår kännedom om insekternas lif och 

 förmögenheter. För dessa undersökningars 

 resultat vilja vi nu lenma en sammanträngd 

 redogörelse, och göra dervid början med 

 insekternas sinnen. 



Ryggradsdjurens sinnesorgan öfverens- 

 stämma i sin byggnad så nära med våra 

 egna, att vi med skäl kunna begagna oss 

 af vår egen erfarenhet vid bedömandet af 

 deras sinnesförmögenheter. En undersök- 

 ning af den anatomiska byggnaden kan der- 

 för ofta lemna en god ledning vid bedö- 

 mandet af ett sinnesorgans funktionsförmå- 

 ga. Vida svårare är det att vinna någon 

 kunskap om insekternas sinnen. Man träf- 

 far bos leddjuren en stor mängd af olika 



