96 G. 0. Sårs. 



besatte Fortsats. Denne Fortsats har imidlertid her antaget en 

 særdeles eiendommelig Udvikling og Structur, som virkelig synes 

 at bestyrke den tidligere Antagelse, at den har Betydningen 

 af et Slags Respirationsorgan. De hos andre Mysider til Efiden af 

 denne Fortsats fæstede Hørebørster ere her tæt sammentrængte 

 ved den ydre Side. Paa Iste og sidste Par (Fig. 9 og 11) er det 

 omtalte Vedhæng dybt tvekleftet eller gaar ud i 2 bagudrettede 

 i Enden stumpt tilspidsede Lapper. Dog maa bemærkes, at 

 den indre og større Lap paa Iste Par (se Fig. 9) egentlig er 

 at betragte som Stammen af den her rudimentære indre Gren, 

 hvorved altsaa alene deu ydre Lap paa dette Par kommer til 

 at svare til disse Vedhæng paa de øvrige Bagkropslemmer. Paa 

 de 3 midterste Par er dette Vedhæng (se Fig, 10) betydelig 

 stærkere udviklet. Det er ligesom paa sidste Par tvekløftet; 

 men de 2 Lapper ere her meget stærkere forlængede og bøie 

 sig spiralformigt ind mod hinanden, saaledes at den indre Lap 

 omgives af den ydre. Hos levende Exemplarer ere disse Ved- 

 hæng ganske klare og gjennemsigtige. Derimod bemærkes hos 

 Spiritusexemplarer i det Indre af disse Vedhæng en opak kornet 

 Masse, der synes at være coaguleret Blod; ligeledes sees ved 

 stærk Forstørrelse overalt mellem deres Yægge uregelmæssige 

 Tværbjælker, hvorved deres Hule deles i talrige E.um, hvori 

 rimeligvis Blodet hos levende Exemplarer circulerer. Hos ganske 

 unge Hanner, hvor endnu ikke Svømmebørsterne ere fuldt ud- 

 viklede, ere de 2 Lapper paa disse Vedhæng (Fig. 12) kun 

 svagt antydede uden endnu ut vise den hos de fuldvoxne charak- 

 teristiske spiraldreiede Form. 



Nærværende Form synes af de bekj endte Arter nærmest 

 at slutte sig til den af Dane fra det stiUe Ocean beskrevne 

 S. gracilis, uden dog* efter min Mening at kunne henføres til 

 samme Art; ligeledes viser den adskillig Overensstemmelse med 

 den nordiske Form S. norvegica, men er af langt ringere Stør- 

 relse end denne. Claus omtaler i sin ovenciterede Afhandling 

 i Forbigaaende, at han ved Messina har iagttaget en Art Siriella, 



