227 



Tredie Par lijæbefddder (Tab. I, fig. 1, m ; Tab. IV, fig.lO, d) kan vistnok ikke blot ifoige 

 dels uverordenliige Længde kaldes foddannet, men ogsaa ifoige dets Bygning; og det anvendes 

 upaatvivleligt til Bevægelse ligcsaafuldt som Brystfodderne (dog ikke til Svomning, men 

 snarere til at krybe paa Tang? maaskce ogsaa lil at gribe et Bytte?). Det er altid mere 

 end lo Gange saa langt som andet Par Kjæbefodder, — hos een Art, S. obesusi endog 

 mere end tre Gange saa langt — overgaaer alle Brystfodderne i Længde, undtagen Ircdie 

 Far, som gjor det Rangen stridig, samt overstiger regelmæssigt Halvdelen af Tolallængden 

 (kun hos en eneste Art har jeg fundet det ubetydeligt kortere end denne), ja naacr stun- 

 dom endog /jj af denne. L'aglet megen Overeensstemmelse med Bryslf5dderne, kan det 

 dog uden stor Vanskelighed adskilles fra disse, da det er af noget sUxrkere eller maaskee 

 bedre af en bredere Bygning, hvad dels fire forste Led angaaer, hvilke ikke blot blive 

 Iladtrykkede, men næslen baanddannede, medens de to sidsle blive saa tynde, at de til- 

 deels faa Lighed med en Snert. Leddenes regelmæssige Antal er, ligesom hos andet Par 

 Kjæbefodder, sex, men det er ingenlunde meget sjeldenl, at et slorre Antal ved Deling 

 synes at frcndiomme, ligesom paa den anden Side Adskillelsen mellem Leddene indbyrdes 

 kan blive usikker eller vanskelig at iagttage; og de vise i Henseende til Længdeforhold 

 en saadan Omskiflnitig fra Art lil Art, at slet inlet Almindeligt kan siges om dem i den 

 Henseende. Vilde jeg til Exempel angive som Regel, at forste Led er det korteste, niidtes 

 jeg tillige til sirax at indskrænke Reglen ved den Bemærkning, at idetmindsle hos lo af 

 de undersogte Arter er forste Led ligesaa langt som andel. Og saaledes vexler den rela- 

 tive Slorrelse af alle Leddene særdeles betydeligt; andet Led, til Exempel, indeholdes hos 

 een Art (S. Frisii) mindre end sex Gange i Kjæbefodens Længde, hos en anden [S. obesus) 

 over tredive Gange i denne. Derimod kan vel i Almindelighed anfores, at Leddene grade- 

 viis aftage i Brede, samt ere va-bnede med Borster, der paa de to eller tre sidste Led 

 blive torneagtige, og, idet de hver udgaae fra en Knude eller Ophoining paa disse, give 

 dem Udseende, som om de vare deelte i et Antal Smaaled. 



Om Brystfodderne kan siges i Almindelighed, at de ere af en meget spæd og Ciysifotldeme. 

 svag Bygning, og at de alle kun beslaae af een Green, idet Palpe og Svobe aldeles 

 mangle. Men i andre Henseender frembyde de ikke ringe Forskjellighed indbyrdes, især 

 hvad Længdel'orholdet angaaer. Ogsaa ere andet og tredie Par forsynede med en rudi- 

 mentair Sax, som ikke findes paa forste, fjerde og femte Par, og disse lo sidste ere i 

 Bygning, og folgelig tillige i Bestemmelse, forskjellige fra de foregaaende. Ordenen, hvori 

 Fodparrene fiJlge paa hinanden, hvad Længden angaaer, er denne: tredie, andet, forste, 

 fjerde, femte. Og denne Orden er næslen altid gyldig, hvormeget Længden ogsaa vexler 

 indbyrdes hos Arterne. Forste Par udgjor saaledes stundom (hos S. ancylops) Halvdelen af 

 Totallængden, men indeholdes pna den anden Side hos een Art (S. obesus) mere end fire 

 Gange i denne; hos de iJvrige svæver den mellem disse Grændser. Andet Fodpar er allid 



29* 



