267 



Tredic Par Bryslfodder (fig. 3, e), som i Længde overgaaer den halve Total- 

 længde og nærmer sig § af denne, viser omtrent folgende indbyrdes Forhold af Leddene: 

 1- + I + 2 + 6| + 2 + 2i + 5 + i. 



Fjerde Par Bryslfodder (fig- 3, f}. som indeholdes fem Gange eller lidt mere end 

 fem Gange i Totallængden, har en meget utydelig Arliculalion (Rodleddet undtaget) og 

 synes kun at beslaae af fem Led, hvis indbyrdes Længdeforhold jeg har fundet: 4 + 5 

 _|_ 5 -f G + 6. Borsterne paa de to sidste Led have forholdsvis en betydelig Længde 

 (omtrent lig Fodens halve Længde) og danne tydeligt en Aare. 



Bagkroppen har hos denne Art meget Eiendommeligt i sin Form; den er tynd og 

 langstrakt og udgjor noget mere end | af Tolallængden Alle dens Ringe ere væbnede 

 hver med en Torn, som udgaaer fra Ryglladens :\liddellinie ved Ringens bageste Rand. 

 Alle Ringene springe lydeligt frem i Form af en Vinkel paa det Sted, hvor Tornene ud- 

 gaae, og herved faaer Ryggen et saugtakket Udseende. Forste og anden Rings Torne ere 

 særdeles smaa og fordre en stærk Forstorrelse for at iagttages; de andre Ringe have 

 derimod Torne af en ret betydelig Storrelse, hvilke imidlertid udmærke sig ved et særeget, 

 ligesom bliidt og hudagtigt Udseende. Medens de ovrige Torne ere retlede i Veirel 

 (skjcindl tillige bagud krummede), er derimod den fra sjette Ring udgaaende rettet ganske 

 tilbage. De fem forste Bugrinye ere meget korte, indbyrdes omtrent af lige Længde; den 

 sjette derimod udmærker sig ved en ganske usæ'dvanlig Længde (næsten lige saa stor som 

 lire af de andre Ringe tilsammen) og ved sin lynde, liniedannede Form; dens Længde er 

 næsten fire Gange saa stor som lireden- 



Biiyfodderne ere af en langstrakt og tynd Form. Forste Par, hvis Længde fuld- 

 komment naaer i af Totallængden, er næsten borsteagtigt; Forholdet af Roddelen til Aaren 

 er omtrent som 5 til 7. Hos andet Par kan Forholdet mellem Roddelen og den ydre Aare 

 sættes som 4}, til 6, mellem Roddelen og den indre Aare som 4^ til 2. Tredie Par er 

 ubetydeligt kortere end andet, ligesom andet er lidt kortere end forste; Forholdet mellem 

 Roddeel og ydre Aare som 2 til 3, mellem Roddeel og indre Aare som 2 til 1. Hos 

 fjerde Par er Forholdet af Roddelen til den ydre Aare som 31 til o, til den indre som 

 Sj til 2J. Hos femte Par endelig forholder Roddelen sig til den ydre Aare omtrent som 

 3 til 4, til den indre som 3 til 3^. Endnu femte Par er , saavel hvad Roddeel som 

 Aarer angaaer, ganske liniedannet, og Roddelens Længde er omtrent fem til sex Gange 

 saa stor som dens lirede. 



Det mellemste Halevedhæng (fig. 3, g), som ikke er stort mere end halvt saa langt 

 som det yderste, har en langstrakt, tilspidset Form, og udmærker sig fortrinligt derved, 

 at det i Enden er dybt galTelagligt kloflet eller deelt i lo meget lange Spidser, hvilke efter 

 Formen fortjene Benævnelsen af Torne, men dog paa den anden Side synes altfor bliide 

 og hudagtige til at dette Navn ret passer paa dem. De ydre Halevedhæng udmærke sig 



34* 



