Das System der Polycladen. 



495 



Kropsranden udeii at anastomosere med hinanden: dette er specielt Tilfaeldet i Fordelen og Sidedelene af 

 Tarmen; den bagre Del af Tarmen er som almindelig mere uregelmaessig forgi-enet, og Grenene auasto- 

 mosere med hinanden. Hos andre Eksemplarer er hele Tarmen uregelmaessig forgrenet med anastomoserende 

 Tarmgi'ene. — Testiklerne er det ei lykkedes mig at opdage. Om vasa deferentia sc nedenfor. — Saed- 

 blaeren ligger lige bag Enden af Svaelget og er kugleformig med meget tykke, muskul0se Vaegge, der 

 fremvise Ringfibre. Den indeholder Saedtraade, dog kuu i den forreste Halvdel. Saedblaeren liviler 

 umiddelbart paa en andern starre, kugleformig Blaere, Peuisbulben, og staar i Kommunikation med denne 

 ved en ductus ejaculatorius, der gaar tvaers igjennem Bulbens Vaegge og rager ind i dens Hulrum. Penis- 

 bulben bar ligesom Saedblaeren meget tykke Vaegge, dannede af en Maengde taetliggende enkelte Ring- 

 fibre, der med visse Mellemrum krydses af tynde Bundter of radiaere Fibre. Penis-Stiletten, der udgaar 

 fra Bulbus, er omgiven af en Skede og staerkt lysbrydende, af fast Konsistents, dog sikkerlig ikke 

 stiv, da jeg ofte under Kompressionen af Dyret liar seet den ligge i B0iuinger paa forskjellige Maader. 

 Undertiden er den kun lysbrydende og fast i Enden, medens den 0vrige Del har et klart og biegt 

 l'dseende som en fin, bl0d Gang. Lige ved Penis -Stilettens Ende ligger den mandlige Kjansaabning. 

 Den kviudelige Kjansaabuing ligger et koii Stykke bag den mandlige. Vagina gaar farst forower, 

 afsmalner lierunder lidt , baier sig derpaa med en Gang om og gaar ret bagover. Stracks bagenfor Om- 

 bainiugen udmunde paa hver Side Ovidueterne i Vagina. Bag Oviducternes Indmundingssted fortsaettes 

 'S'agina videro bagover i en lang, ret Gang, der i sit Injle Leb ved dype Indsnoriuger er afdelt i en Raekke 

 runde Hulrum, der kommunicere, det ene med det audet, paa de indsnorede Steder; Gangens Vaegge ere meget 

 tykke. Denne eiendommelige Gang ender bagtil i en stör Bursa copulatrix, der i Almindelighed er lang- 

 strakt, untertideu naesten kugleformig, af et li^ddt Udseende, med tykke og staerke Vaegge. — Hos Poly- 

 celis fallax, Quatkef. er ogsaa Vagina, ifalge Quatkefages forlaenget bag Oviducternes Indmundingssted i 

 en lang Gang; denne danner kun cn enkelt langstrakt Udvidning og ender i en lignende lang Bursa co- 

 ])ulatrix som hos naervaerende Art. — Hos Leptoplana Alcinoi, O. Schm. findes der vistnok bag ludmun- 

 (lingsstedet for 0^"iducterne en Bursa copiilatrix og en lang Gang; hos denne Art ligger imidlertid Bursaen 

 naermest Ovidueterne, og Gaugen fortsaettes fra Bursaen af og ender i et Receptaculum seminis. — Bursa 

 copulatrix krydses hos naervaerende Art i sin forreste Del af vasa deferentia, der her danne en sammen- 

 haengende Bue; uden Tvivl dann es den bueformige Gang specielt af den Saedgang, hvori vasa deferentia 

 fortsaette sig bagover. — Arten er funden i Alvaerstrammen talrig paa Redderne af Laminarier i en Dybde 

 af 2 — 6 Favne. September. Kjansmodue Indi^äder. — 0rsted har fundet den ved Drwbak.« 



Verweisungen auf Besprechunfj-en und Auszüge der JENSEN'.schen Angaben über den 

 Gescblechtsapparat dieser Art : 



Grosse Samencanäle S. 22.5. 



Männlicher Begattungsapparat S. 251. 



Weiblicher Begattungsapparat S. .301. 304 — 305. 314. 



/Co - 



Anhang zur Gattung Leptoplana. 



Zur Gattung Leotoplana glaube icb zunächst noch folgende, von Stimpsox beschriebene 

 Arten seiner Gattung Leptoplana stellen zu dürfen, obschon dieselben anatomisch ganz un- 

 genügend bekannt sind. Die SxrMPsox'sche Gattungsdiagnose lautet: »Corpus planum, dilatattim, 

 tenerrimum. Ocelli omnes occipitales, formarum duarum; primarii majores, angulai'es, nigri, 

 conferti in acervos duos, saepius in umbonibus aggregati; secundarii minuti in acervos nebuli- 

 formes dispositi. Os siibcentrale, ante medium. Apertur.ne genitales retrorsum sitae." 



