vom 31. März 1859. 331 



dassesuTTi, raja tii//ho mahesiya ) varam adasi; sä riatakehi sad- 

 (Iliim mantetva puttassa rajjaTTz yäci, räjä nassavasali mama puttä- 

 nam antaräyam icchasiti ) nädäsi; sä piinappunam ) raho räjänani 

 paritoselvä na maliäräja musävädo va//atiti^) ädini ) vatvä yäcati 

 eva. Alha räja putte ämanlesl : aham tälä tumhäkam kani//liawr 

 Jantukumuram disvä tassa mätu sahasä varam adäsi, sä puttassa ) 

 rajjaw parinämetum ) Icchati, tiimhe mam' accayena ägantvä 

 rajjam käreyyäthä ti a//hahi amaccehi saddhim uyyojesi. Te bha- 

 giniyo ädäya catura/Jginiyä senäya nagarä ) nikkhamiwisu. Ku- 

 märä pitu accayena ägantvä ) rajjam käressanti, gacchäma ne ) 



I upa//liahämä ti cintelvä bahü ) manussä aniibandhimsu ). Pa- 

 /hamadlvasc yojanamattä senä ahosi, dutiye' ) dviyojanamattä 



I taliye ) tiyojanamattä. Kumärä cintesum: mahä aya??! bala- 

 käyo ), sa ce ) mayam ka?1ci sämantaräjänam akkamitvä ) ja- 

 napada/?? ganhissäma so ) pi no na- ppahessati ), kirn paresam 



j pi/am katvä laddharajjena, mahä Jambudipo, ara/^/le nagaram" ) 



I mäpessämä ) ti Himavantäbhiinukhä agamamsu ) tattha naga- 

 ramäpanokäsa/n ) pariyesamänä. HImavati Kapilo näma gbo- 

 ratapo täpaso pa/ivasali* ) pokkharanitire niahäsäkavanasanc/e ), 

 tassa vasanokära»7i ) gatä. So te disva pucchitvä sal>bam pa- 

 vattlm sutvä tesu anukampam ) akäsi. So kira bhummajälanz ) 



') B tassä mahesiya ) B icchasiti, C Iccbäsiti ^) B 



punapunam, C punappuna ) C vaddhatiti ) B ädini, 



' C äditi *) B piitta ) B parinänietum ) C na/igarä 



) C accayenägantvä ' ) C no ) B bahu ) B 



; anubandhisu, C anubandhinsu ) B dutiyadivase ) B 



i tatiyadivase ) B janakäyo, C balakäye ) sa ce (s. 



I cel) schreibe ich wie no ce in zwei Worten: sa ist Affirmativ- 

 Partikel, wohl wie in sakubbato Dhpd. v. 52. — (Dies sa ist das- 

 selbe, das wir in den Brähma^a so oft finden: vgl. mein Väjas. 

 S. spec. II, 90 und praef. p. 17. AW.) *^) B atikkamitvä 



) B sabbam ) B nappahemäti ) C na/igaram 



) D mapissama ) B agamaTTisu ) d na/?gara 



) C pativasati ) C mahäsäkasanrfe, B mahäsäkavanasonrfo 



) C vasanokäsa ) anukammam ) B bhümivajaya 



j [1S59.] 2i 



