KOVESLIGETHY RADO : 



törvénye szerint e hullámbosszaság az abszolút fekete test esetében az 

 abszolút ( — 273° C-tól számított) hőmérséklettel visszásán arányos, azaz 



ha /// a maximum intenzitás ezredmillimeterekben kifejezett hullámhosz- 

 szasága és tt az absolut hőmérséklet, úgy következik, hogy a nevezett álló- 

 csillagokon azon felszíni réteg, a mely a kisugárzott fény és hő javarészét 

 szolgáltatja, illetve 6100'', 5200' és 4500° C-nál magasabb hőmérsékletű. 

 Napunk a fejlődési sorozat második fokán áll, sárga csillag, és felszíni 

 hőmérséklete a Földre sugárzott hőből számítva tényleg 5500° C-nak 

 adódik. 



A mennyiben a lávák oijtikai tulajdonságaikat illetőleg az abszolút 

 fekete testhez nagyon közel járnak, a fenti törvény végtelenül egyszerű 

 optikai módot nyújt a kitörő magma hőmérsékletének meghatározására. 

 E módszer annál fontosabb, minthogy az észlelő távolsága az izzó tömeg- 

 től számításba nem jön. 



Az előbb közölt hőmérsékleti adatok már magukban is feljogosítanak 

 ama feltevésre, hogy a saját fénynyel biró égi testek belseje is gáz és e fel- 

 tevést csak megerősíti egészen más oldalról az az ismeretes tény, hogy a 

 Napnak, és • — a mennyiben egynehány esetben meg volt állapítható - az 

 állócsillagoknak középsűrűsége oly feltűnően kicsiny. 



Az első, e ténynyel együtt felmerülő kérdés, hogy az égi testeket 

 alkotó gáz mily egyensúlyban van ? A mechanikai egyensúly meg van óva, 

 ha a gázrétegek elrendezése a barometrikus magassági formula egyszerű 

 főrészének szellemében történt. De ezen állapot csak mechanikai szem- 

 pontból egyensúly, beleszól a kérdésbe a hőelraélet is. Az egyensúly a 

 hőelmélet álláspontjáról is megmarad, s ezzel együtt a gázgömb staczio- 

 nárius állapotban van, azaz a benne történő változások, pl. áramlások 

 mellett is időben azonosan megmarad, ha valamely gázrészecske a sugár 

 mentén emelkedve vagy leszállva mindig azon eleven erőt hozza magával, 

 a melyet az új környezetben már meglevőnek talál. E gondolatnak mathe- 

 matikai beruházása azt mutatja, hogy a kijelölt feltétel egyenesen a gázok 

 kinematikai elméletével azonos. Vagy más szavakkal : a staczionarius 

 egyensúly minden körülmény között magától jön létre. De ekkor valamely 

 felszálló gáztömeg ritkább rétegekbe emelkedve kiterjed, és a kiterjedéssel 

 járó lehűlés folytán hőmérséklete épen ezen ritkább réteg alacsonyabb 

 hőmérsékletével válik azonossá. Minthogy a részecskére nehezedő nyomás 

 is ugyanaz, mint a környezeté, úgy az egyenlőség természetesen a sűrű- 

 ségre is áll és ennek folytán ily gáztömegben a részecskével egyszer közölt 

 felhajtás egész a felületig megmarad, úgy hogy a staczionarius áramlások 

 az egyensúly mcgbolygatása nélkül is fennállhatnak. Eközben az emelkedő 

 részecske, a mely mindig a környezet hőmérsékletével hir, szomszédsága- 



