KOVESIJGETHY RADÜ '. 



Ügy megfelel az állandók más értékei mellett az E. Hoche által adott sűrű- 

 ségi törvény 



.s=.So(l aa-2), No-- 10,10; «=0-764. 



Mindegyikben .r a földközéptöl számított távolság kifejezve a földsugár 

 részeiben. A Föld közép])oiitja számára mindkét kifejezés lO-nél valamivel 

 nagyob sűrűséget ad. 



A két idézett törvényszerűség úgy van leszármaztatva, hogy a Föld 

 lapultságát és a preczesszió állandóját a priori is megadhassa. Különben 

 tisztán fizikai jelentőséggel bir: mindkettő azt fejezi ki, hogy a Föld töme- 

 gét tevő anyagnak nyomás által való sűrűsödése annál kisebb, minél 

 nagyobb a nyomás folytán már elért sűrűség. A LEOENDRE-LAPLACE-féle 

 szabály szerint egy adott sűrítésre szükségelt nyomás egyszerűen arányos 

 a már elért sűrűséggel ; Roche szerint, noha az ö törvénye mathematikailag 

 az egyszerűbb, az előbbi n kívül egy, a már elért sűrűség négyzetetői is 

 függő tag jelentkezik. 



Az 5) egyenlet egyértelmű megoldása megköveteli, hogy két határ- 

 feltételt ismerjünk. Ezek nagyon könnyen szerezhetők be. és lényegesen 

 más eredményhez vezetnek, ha állócsillagról, vagy mint a Föld esetében 

 bármily halmazállapotú maggal biró égi testtel van dolgunk. 



Állócsillag, úgy mint bolygó esetén az egyik határfeltétel, hogy 

 a középponti hőmérséklet &^^ hegyen, a második, hogy a gázgömb felü- 

 lete szintén adott hőmérséklettel birjon. Állócsillag esetén e felület állan- 

 dóan az üres térrel érintkezik, höméiséklete tehát legalább igen közel 

 abszolúte nullnak vehető. Bolygó esetén ellenben a mondott hőmérséklet a 

 szilárd kéreg alsó felületén uralkodó hőfokkal azonos. Ha tehát az adott 

 egyenletnek integrálját összehasonlítjuk azon empirikus szabályokkal, 

 melyeket Lbgendre, Laplace vagy Roche adott, akkoi- egészen új, eddig 

 észre nem vett utat nyerünk a földkéreg vastagságának megbecsülése 

 számára. E feladat megoldása most nagyon is elterelne tulajdonképi czé- 

 lunktól. 



A fentjelzett különbséggel együtt jár az égi testeknek még egy igen 

 nevezetes sajátsága, a mely éles határvonalat húz állócsillag és bolygó 

 között, s a mely szintén a felületen érvényes határfeltétel következménye. 

 Ennek értelmében ugyanis a következő : 



q = ,^ = constans 6) 



VPo 



mennyiség, a melyet a gömb sugara, közép])ontjának sűrűsége és nyomása 

 alkot, valamennyi azonos molekuláris szerkezetű gázokból álló égi testek 

 számára azonosan ugyanaz. Az állócsillagok tehát ueni képeznek indivi- 



