A FOLD KOK A. 



perczentnvi hibától eltekintve meglehetősen közel simnl amaz egyeneshez, 

 melynek egj'enlete 



és innen ama fontos és nevezetes tétel, hogy a két atomos gázból álló égi 

 testben a hőmérsékleti gradiens minden pontban igen közel ugyanaz. Ha 

 /,-=V5 vagy 11 = 5, akkor a görbe a két koordináta tengelybe zsugorodik 

 össze, vagyis az egész test egyetlenegy anyagi ponttá koncentrálódik. 



Mindezen görbék x=l és ij = l ponton mennek át, tehát csak egész 

 tömegükben gázállományú égi testekre alkalmazhatók. Elkérgesedett boly- 

 gókra vonatkozó vizsgálataink még nincsenek, de némileg ezekre vonatko- 

 zólag is adhat felvilágosítást az 1. ábra, ha t. i. a görbének csak azon 

 részét tekintjük, a mely egészen a gáznemű mag belsejébe esik. A gör- 

 bék baloldali vége ez által lényegesen nem változik, de jobb oldalt nnllnál 

 magasal)ban fekvő ordinátánál végződik; e végordináta természetesen a 

 kéreg belső felületének relativ hőmérséklete a középpont hőmérsékletéhez. 



A görbék érintőjének szöglete az x tengelylyel adja a megfelelő pont- 

 ban a hőmérsékleti gradienst. Ez érintő az íc— 1 pontban szolgáltatja 

 ennek értékét a felső rétegek számára. A Föld esetében a kéreg gradiensé- 

 ről vajmi keveset tudunk ; a belső mag számára értéke 



dp Cp g 



mint az az 1) és 4) egyenlet összevetéséből következik, és a mondottak 

 alapján néhány százalékig állandónak tekinthető. A Napban e gradiens 



1 



, tehát közel ugyanaz, mint a földkéreg külső rétegében, a Föld bel- 



1 

 sejében azonban csak 5.7^7^, azaz minden 200 méter leszállásnak egy-egy 



Celsius foknyi mérsékletemelkedés felel meg. 



A hőmérséklet-eloszlásnál is pontosabb lehet bizonyos geológiai kér- 

 désekben az égi test belsejében a nehézségi erő változása. Ez közvetlenül a 

 7) egyenletből adódik, ha ezt az első ábrában adott hőmérsékleti törvény 



segítségével —^ számára megoldjuk. A kész eredményt a 2. ábra mu- 

 tatja be. 



A vízszintes tengely szerepe ugyanaz, mint ezelőtt, a függélyes ten- 

 gely most a nehézség-erő gyorsulásának viszonya a felületihez. Az égi test 

 középpontján a nehézség-erő állandóan null, a felületen természetesen 

 ezen mértékrendszerben az egység, még pedig akár egész tömegében gáz- 



