A FÖLD KORA. 11 



maga az // tengely, a másik azon ág, mely a külső térben az egyszerű 

 pontnak NEWTON-féle vonzását adja. Tényleg ,r = távolságban e jobl) 



Á 



oldali ág ordinátája 4-szer akkora, mint az x^\ pontban. Az égi test 

 tehát — mint előbb is találtuk — egyetlenegy ponttá zsugorodik össze. 



Az égi test állapotja a térben most már eléggé ismeretes lévén, 

 lássuk, miként változik az az idővel? Legyen a gömb jelenlegi sugara r, 

 bármilyen részecskéjének (tehát a középpontinak is) sűrűsége, nyomása és 

 abszolút hőmérséklete é, p és %. Ha a gömb idővel zsugorodik és egy bizo- 

 nyos pillanatban r-ről 



-re húzódott össze, akkor minden térfogati elem, a mely a lineáris méretek 

 köbével arányos, kezdeti értékének ly/^-szorosára húzódott össze és ennél- 

 fogva a sűrűség 



^=mH. 9) 



A gömb felülete »/^-szor kisebb lett ; ha tehát a részecske felett fekvő réte- 

 gek nyomóereje nem változnék, akkor ezek nyomása, (tehát a felület- 

 egységre gyakorolt nyomóerő) v//'^ arányban megnőtt volna. Ámde a sugár- 

 kisebbedéssel m^ arányban megnő a nehézségi erő is, és ennélfogva a 

 nyomás az eredetinek ///^-szeresére emelkedett, vagyis : 



p=m'^p. 10) 



Ha a két utolsó egyenletet beállítjuk a BoYLE-GAY-LussAC-féle tör- 

 vény kifejezésébe, akkor azt látjuk, hogy az új hőmérséklet a réginek 

 ///-szerese, vagy hogy 



0=7nX. 11) 



Gondoljunk három egymásra merőleges koordinátatengelyt, melyekre 

 sorban lemérjük az égi test fejlődésének egyes mozzanataiban a hőmérsék- 

 letet, a nyomást és a sűrűséget. Akkor e három adat egyes pontokat jelöl 

 ki, melyek összesége egy térbeli vonalat alkot. E görbe vonal az égi test 

 fejlődési menetének képe, tehát Kittek ">^ nyomán méltán kozmogonikus 

 görbének nevezhető. 



Ha az utolsó három egyenletből elimináljuk az időtől függő ///-et, a 

 következő 



^3 ^4 y^3 



= konstans, — = konstans és ^ = konstans 12) 



s p 8* 



* Amvendnn^en der mecli. Wiirnietbeorie auf kosiiioloy. Probleme. Leipzig 188á, 



