12 



KOVESLIGETHY EADO : 



egyenleteket nyerjük, a melyek egyrészt a fejlődési görbének a három koor- 

 dináta síkra való vetületei, másrészt kifejezői annak, hogy a megjelölt 

 szorzatok a fejlődés egész menete alatt változatlanok. Ép oly könnyen 

 meggyőződünk arról is, hogy a 6) alatt adott jellemző mennyiség időben 

 állandó : hogy tehát az égi test, a mely egyszer izentropikus egyensúlyban 

 volt, mindig is ez állapotban megmarad s hogy ennélfogva a relativ hőmér- 

 séklet — nyomás — és sűrűségeloszlás minden időben ugyanaz, noha az 

 egyes, abszolút értékek a 8) — 11) eg3'enleteknek megfelelőleg változnak. 



A 8) és 11) eg.yenletnek egyesítése azon fontos vonatkozáshoz vezet, 



0r=Xx, 13) 



hogy bármily részecske mindenkori abszolút hőmérséklete az égi test pil- 

 lanatnyi sugíirával visszásán arányos. Megvizsgálhatjuk tehát mindjárt, 

 vájjon a Nap a KANT-LAPLACE-féle kozmogonikus elméletnek megfelelőleg 

 terjedhetett-e valamikor a Neptun pályáján túl ? 



A Nap középpontjának mai hőmérséklete mintegy 31,9X10'^ fok. 

 sugara G95,400 km. Midőn a Nap anyaga még végtelenül finoman eloszlott 

 állapotban volt, bizonyára egész középpontjáig az üres tér hőmérsékletével 

 birt. Ha ezen hőmérsékletet PouiLLET-vel - 146° C-ra teszszük, a mi mel- 

 lett 6'= 127°, akkor azt találjuk, hogy a Nap ez időben a Neptunus távol- 



, , 1 



saganak 39-szeresére vagy a legközelebbi álló csillag távolságának ^j. -éig 



nyúlt. Ez oldalról tehát a IvANT-LAPLACE-féle feltevést bizalmatlanság nem 

 érheti. Csak mellékesen akarom megemlíteni, hogy e távolságon túl ész- 

 szerűen nem kereshető transneptunikus bolygó és ha vannak, akkor 

 számuk, a bolygók mostani elrendezését véve alapul, legfölebb 5 lehetne. 



Ha a Föld képződése joillanatában az üres tér hőmérsékletével birt 

 volna, akkor kezdeti sugara a 13) egyenlet szerint 1,6 millió km. volt. 

 Minthogy a hőmérsékletre tett feltevésünk alsó határt jelent, a tényleges 

 terjedelem e számítottnál bizonyára kisebb volt. 



Rendkivül érdekes és a következők miatt fontos, első pillantásra kép- 

 telennek látszó, de csekély okoskodás után teljesen érthető eredményhez 

 jutunk, ha a 9) 11) egyenletet a hoelméletnek ismeretes első tételébe 

 helyettesítjük : 



a mely tudvalevőleg azt mondja, hogy a gáz tömegegysége által felvett 

 kicsiny (Kj hő egyrészt a gáz belső hőtartalmát növeli, másrészt külső 

 munka végzésére fordíttatik, a mely abban áll, hogy a külső p nyomásai//' 

 térfogati növekedéssel hátrább tolatik. Tömegegységről lévén szó, 



1 

 "=7' 



