A FÖLD KOK A. 15 



míg a szigorú levezetés az 



3/, 4 ,,,,-, dr 

 ^=-5/,-. 6 •'■'"' 7// >5) 



egyenlethez vezet. A mi arányossági faktorunk tehát tisztán a két fajhő 

 viszonyától függ, és ezzel az anyagnak közelebbi minőségétől független. 



A negativ előjel pozitív kisugárzást jelent összehúzódás alkalmával 

 és így ezen egyenlet is mutatja, hogy lr~^l?, számára a test általában nem 

 sugároz, hogy /.■=''/5 számára egyetlen pontban zsugorodik össze, hogy 

 /.■>'*/3 számára az égi test pozitív kisugárzás mellett összehúzódik, /;<^/3 

 esetében ellenben a végtelenségig terjeng. 



Ezen egyenletet azonnal a Napra fogjuk alkalmazni, melynek jelen- 

 legi kontrakcziója, melyet ^-val jelöljünk, a további számításokban fontos 

 szerepet játszik. 



Napunk, a légköri abszorpczió befolyását már leszámítva, perczenként 

 40 kilogrammkaloria hőt sugároz a Föld egy négyzetméterére. Ha tehát a 

 Nap középpontja körül a Föld középpontján át gömböt írunk le, akkor 

 ezen gömbfelület minden nég3-zetmétere ugyanazon hőt fogja fel, úgy hogy 

 a Nap által egy év lefolyása alatt az egész végtelen térbe sugárzott ösz- 

 szes hő 



40.47rrr^T, 



ha T az év tartama perczekben, a a Napnak a Földtől való távolsága 

 méterekben. ^ír=l,493xl0ii és 7=365,25x1440 lévén, e hő értéke 



5,893 XlO^". 



A Nap tömege a Földének 328,266-szorosa. Ha ez utóbbi középsuga- 

 rát (). 370,000 m. és középsűrűségét B. Eötvös L. szerint 5, 53-nak veszszük, 

 akkor a Nap tömege kilogrammokban 1,965XU>''° és ennélfogva a Nap 

 minden kilogrammja egy év alatt átlag 2,993 kilogrammkaloria hőt veszít, 

 úgy hogy a Nap összes sugárzásának intenzitása 



2,993 M(i, 



a hol Mif a Napnak a Föld felületén mért súlyát jelenti, a mennj'iben a 

 hőelméletben a kilogrammot nem tömeg, hanem súlymértéknek tekintik. 



G 



A Nap- és földfeUileti nehézségi gyorsulások viszonya — = 27,62. 



/.•=V5-del, mint a két atomos gázok jellemzőjével, a 15) eg3'enlet 

 most ad 



-^ '^'' =z := 230,3 méter, 16) 



dt 



