18 KÖVESLIGETHY RADÓ : 



Az egész gömb kisugárzása az egyes héjak kisugárzásának összegé- 

 vel egyenlő; meg kell azonban még jegyezni, hogy minden réteg az alatta 

 fekvőnek energiáját elnyeletés által gyengíti. A fellépő viszonyok pontos 

 mérlegelése e helyen nem lehetséges ; a megelőző egyenletből mégis annyi 

 látható, hog}^ az egész gömb kisugárzásának intenzitása arányos lesz a 

 gömb térfogatával, tehát egész sugarának köbével és valamely közepes 

 hőmérsékletnek negyedik hatványával. A sugárzás arányossága a térfogat- 

 tal (nem a felülettel) gázgömb esetében könnyen belátható, mert hisí;en a 

 gáz tekintélyes átlátszósága mellett valóban a tömeg minden eleméből jut- 

 nak sugarak az üres térbe. E szerint 



[=Kr^d\ 18) 



a hol azonban K arányossági faktor még tartalmazza az abszorpcziókoeffi- 

 czienst. 



Korábbi, a spektralanalizisre vonatkozó tanulmányaim alapján 

 kimondhattam, hogy az abszorpcziókoefíicziens izentropikus égi testek 

 minden pontjában ugyanaz, K tehát egy pillanatban az egész gömbre 

 állandónak tekinthető. Az idővel azonban változó, de oly kis mértékben, 

 hogy első közelítésben e változékonyság szintén elhanyagolható. Ha ezen 

 megengedhető szabadsággal élünk, akkor a 15) és 18) egyenlet jobb olda- 

 lait egyenlőkké téve, nyerünk 



G ^ = Nr^e\ ' 19) 



ha a probléma állandóit az új iV állandóban foglaljuk össze. 

 A jelen pillanatban ez egyenlet így hangzik 



©C=iVr^3:^ 20) 



és ennélfogva osztás által : 



G dr r^él'^ 



© á£ x''%^ ^' 



Ámde a nehézségi erők viszonya, midőn a sugár r és r, adva van 



G_^x' 

 © ~ r2 

 által, és a 13) értelmében 



e^ _ r^ 



A 21) egyenlet ennek értelmében végre 



f// ~ r " ' 



