SZASZCSOR ES SKHESIIIÍLY KORNYÉKÉNEK FELSOKRETA IIETKGKI. 25 



meszes homokkövei ajqiiivalens. E homokkőből egy 15 cm hosszú inocera- 

 mus szép lenyomatát gyűjtötte, melyet Inoceramus Schmidtinek határo- 

 zott meg. Miután ezen inoceramus az emschi márgában vagy az alsó 

 szenonban, illetve a santonienben lép föl, bizonyosra veszi, hogy ezen 

 zóna az erdélyi krétában is föllép, s hogy vájjon csak a mélyebb emschi, 

 vag}' az egész santonien van-e meg, még kérdés. Bl. az inoceramusos 

 homokkő alatt levő márgát az emschi alsó zóna sequivalensének gondolja, 

 míg a mélyebb szenettartalmazó agyag és homokkő komplexust részint a 

 conincieníiez, részint az (űsó (iironJioz sorozza. 



Az inoceramusos homokkővel Bl. szerint — mint saját tapasztala- 

 tom szerint is — bezárul a Groutiulujpatak völgyének profilja. 



Sebeshelytől észak felé mintegy tíz percznyire a szászsebesi patak 

 völgyének bal lejtőjén levő vízmosásban a diluvialis homok alatt Bl. D 

 felé dűlő homok, homokkő és konglomerát rétegeket talált, melyekbe három 

 kövületes pad van betelepülve. Az itt gyűjtött kövületekből TrorhaHacoii 

 Gol(Jfu>isi, d'Okb., Ghiucoina Coii(AUiuUüiia, d'Orb. és Ncrhiea hirincta, 

 Bkonn. fajokat határozhatta meg, de e kövűletlelőhely és a szászsebesi 

 profil között biztos összefüggést nem tudott kimutatni, mert a rétegek itt 

 épen ellenkező irányba, dél felé dűlnek. 



Sebeshelytöl északnak, a Péterfalvára vezető úttól balra a hegyaljá- 

 ban a V. Sarmaguluj torkolatán mindjárt alul egy kis kőbányában kékes- 

 szürke, csillamos meszes homokkövet fejtenek, melynek vékony pados 

 elválása nagyon emlékezhet a Szászcsorról és Sebeshelyről említett 

 homokkőre. A rétegek itt is, mint a Bl. említette helyen D felé dűlnek s 

 én azt hiszem, hogy e hely és Y. Groutiuluj között szinklinalist képeznek, 

 bár eddigi ismereteink szerint e terület felső- krétarétegei szét lehetnek 

 töredezve, elvetődve, de gyűrődés rajtuk alig észleltetett. Azon pontot, 

 hol Bl. a kövületes réteget találta, leírása után a térképen nem tudtam 

 megtalálni, de nagyon valószínűnek tartom, hogy e kis kőfejtő közelé- 

 ben van. 



Végeredményben Bl. arra a meggyőződésre jut, hogy míg az inoce- 

 ramusos homokkő az alsó-szenonba tartozik, addig e gasteropodás réteg a 

 coniacienhez vagy a felső-turonhoz számítandó és aequivalens a kisdisznódi 

 rudistabrecsiával, melyről értekezésének elején beszél. 



Egybevetve! úgy a saját megfigyeléseimet, mint Bl. följegyzéseit, 

 semmi kétségem sem lehet az iránt, hogy a leírt rétegek közül az ú. n. 

 inoceramusos homokkő foglalja el a legmagasabb szintet és ez sequivalens 

 a Zapodiapatak felső részéről leírt meszes homokkővel, mely alatt azon 

 gasteropodás réteget találtam, mely megfelel a BL.-tól föntebb említett 

 gasteropodás rétegnek. 



Szeműgj^re véve ama kövűletsórozatot, melyet föntebb a Zapodia- 

 patak gasteropodás rétegéből közöltem, kitűnik, hogy az a gosaui réteg- 



