SZAPAUYFALVI BABERCZES AGYAGBÓL. 



kavicsos homok és végre többé-kevésbbé szilárd homokköpadok. Ezen lera- 

 kódások között néha lignittelepek is fordulnak elő. Hogy ezen üledékek 

 csakugyan pontusi korúak, azt a több ponton talált kövületek és faunák 

 alapján tudjuk (Szádova, Yercserova, Kricsova, liadmanyest stb.). 



Pontusi korú kőzetek töltik tehát ki a szóban forgó öböl medenczéjét, 

 illetve alkotják Lúgos környékének mai dombos vidékét. Ezen terület tér- 

 színi viszonyait jellemzendö, legyen szabad fölemlítenem, hogy a két fő- 

 völgynek, t. i. a Temesnek és a Bégának Bélincz-Kiszetónál való találkozása 

 1 10 mtr t. f. magasságú, míg a völgyeket kísérő dombok fokozatosan 300-ig, 

 sőt még valamivel azon túl is emelkednek. 



A felsorolt pontusi kőzeteket azonban csak a meredekebb völgyolda- 

 lokon és a mélyebb árkok alján pillantjuk meg, míg a felszínt a bariui ha- 

 hérczes agijaf/ képezi. Olyan agyag ez, minőt eddig felvételeim közben még 

 nem találtam. Azaz vannak ugyan agyagterületeim az eddig bejárt hegy- 

 ségrészekben is, de ezek mindig egy bizonyos kőzettel függnek össze, a 

 melynek végső mállási productumát képezik, mit a még benne található el 

 nem mállott kőtörmelék alapján könnyen be lehet bizonyítani. így van a 

 kristályos palák fölött egy megfelelő kötörmelékes agyag, a poríir és a ver- 

 rukano felett vörös poríirtörmelékes agyag, a gránit fölött gránittörmelékes 

 agyag és a mészkő felett egy neme a terra rossa-nak stb. Mindezeket az 

 előfordulásokat figyelemmel kisértem már eddig is, miként erről a Földtani 

 Intézet mállási termények gyűjteménye is tanúskodik. A szóban forgó kőzet 

 azonban olyan, mely az eddig látottaktól eltér. 



Ezen agyag ugyanis nagy területeken egyöntetű petrografiai minőségű 

 kőtörmelékmentes agyag, mely kivált kézi nagyítóval tekintve apró polié- 

 deres részekből áll és teljesen rétegzetlen. Vízbe áztatva ezen agyag polié- 

 deres részecskéire esik széjjel és csakis gyúrás útján kapja meg plaszticzi- 

 tását, miként ezt a szapáryfalvi és egyéb téglavetőkben láthatjuk. Sósavval 

 megcsöppentve nem pezseg, tehát karbonátokat nem tartalmaz, ellenben 

 igen vasas, mit nemcsak színe, hanem a benne található babérczes szemek 

 is bizonyítanak, a melyek helyenként tömegesen fordulnak elő. Ezen ba- 

 bérczszemek Emszt Kálmán szíves közlése szerint chemiailag mangános 

 vasoxidhidrátból állanak és e mellett határozott nyomait a PJJr^-nuk is 

 tartalmazzák. Megiszapolva az agyag és az iszap eltávolítása után kisebb- 

 nagyobb babércz szemeken kívül finomabb és durvábbszemű kvarczhomok 

 marad hátra, a melyben 3 — 5 mm nagyságú kavicsszemek nem tartoznak a 

 kivételes esetek közé. A kvarczszemek leginkább víztiszták, vagy pedig 

 fehér, sárga, vörös vagy barna színűek. 



Ilyen minőségűnek találtam én Karánsebes, Lugos-Bozsúr környékén 

 ezen agyagot, a mely minden eddigelé területemen előfordult diluviáliskorú 

 lerakódástól különbözött. Ezen körülmény indokolja azon törekvésemet, hogy 

 ha ezen agroculturai szempontból is nagyfontosságú képződmény pontosabb 



