HORUSITZKY H. : ADATOK A VÖKÖS AGYA(i KÉRDÉSÉHEZ. 35 



ADATOK A V(')K()S AGYAG KÉRDÉSÉHEZ. 



HORUSITZKY HkNIíIK. 



Ez idő szerint még vajmi keveset tudunk a vörös agyag minőségéről, 

 elterjedéséről és koráról, nemkülönben arról, hogy melyik kőzet mállás- 

 terméke, milyenek fizikai és chemiai tulajdonságai, mégkevésbbé azt, hogy 

 mik a válfajai és módosulatai. 



Magyarországot agrogeologiai szempontból távolról sem ismerjük 

 annyira, hogy a vörös agyag fent említett tulajdonságairól szóló ismere- 

 teinket még csak átnézeteseknek is nevezhetnök. 



Hazánk földjéről van ugyan különböző geológiai térképünk, de ezek 

 az agrogeologus igényeit nem elégítik ki, a mennyiben a geológiai formá- 

 cziókat alkotó kőzetek mállási terményeiről keveset vagy épen semmit sem 

 tudunk meg röluk, pedig ezek azok, a melyeket az agrogeologia az általános 

 geológiai kutatásokon kívül nyomoz, t. i. azon képződmények, a melyeket 

 az orogeologia rendesen figyelmen kívül hagy. 



Hogy a vörös agj-agok elterjedése mekkora, mily kőzetek származékai 

 és mily körülmények s külső erők befolyásával keletkeztek, erre vonatko- 

 zólag csak kevés adat áll rendelkezésünkre. 



Ez alkalommal csak azon vörös agyag települési viszonyaira szo- 

 rítkozom, mely az irodalomban diluviális vörös babérczes agyag néven 

 ismert. A tőlem vizsgált területen, a Kis Alföldön, a vörös agyag korára 

 nézve is érdekes megfigyeléseket tettem. 



A vörös agyag itt is mindenütt a diluvium bázisán fordul elő és 

 e települési viszonyok miatt a geológiai irodaloml^an, mint diluviális 

 képződmény van elfogadva. A babérczes vörös agyag fekvője pedig, a reá 

 vonatkozó irodalom és geológusaink szíves közlései szerint legelterjedetteb- 

 ben a pontusi tenger agyag- és homokrétegei. Ez általános települési 

 viszonytól eltérő adatokat a következő feljegyzésekben találtam : 



Pethő Gyula az 1885., J892., 1894. és 1896. évi jelentéseiben a bab- 

 érczes vörös agyag alatt és a kongériamárga felett fekvő kavicsréteget említ, 

 melynek koráról csak föltételesen nyilatkozik, hogy vájjon az a felső 

 plioczénbe vagy az alsó diluviumba számítandó-e. 



Halaváts Gyula észleletei szerint a babérczes agyag helyenként a 

 kristályospalákra is fölhúzódik (1889. évi jelentése 117. oldal), helyenként 



* Kivonat a szerzőnek a ujagyailioni Földtani Tái'snlat 1901 niái-ív.ins (í-iki 

 ülésén tartott előadásából. 



3* 



