36 HORUSITZKY H. : ADATOK A VÖRÖS AGYAG KKRDKSÉHEZ. 



pedig a legfiatalabb kongériarétegek köz vetetlen fedőjét képezi, sőt Versecz 

 táján alluvialis területen a kútfúrások alkalmával a levantei rétegek fölött 

 konstatálta. 



Telegdi Roth Lajos szíves közlése szerint Kölesden (Tolnamegye) a 

 vörös babérczes agyag alatt, sőt elvétve az agx'ag között is vékonyabb réte- 

 gekben édesvízi mészkő fordul elő, a melyből Hrli.n- (XerophiJa) mxtulata, 

 ZiEGLER el luir. \ihí«)HÍan(t-t nagyobb mennyiségben, Helix ,yj. conii-d-X 

 pedig egy példányban gyűjtött. 



A vörás bal)érczos agyag szerinte a dunántúli területen egyáltalában 

 a diluvium Icí/nn'liichh tagját jelzi és közi'cl lenül a pontusi rétegekre tele- 

 pül rá. 



Adda Kálmán följegyzései szerint pedig a Inkareczi fensíktól délre a 

 vörös babérczes agyag a bazalton fekszik (1896. évi jelentése 133. oldal). 



SzoNTAGH Tamás az 1890. évi jelentésének GO. oldalán azt jegyzi meg^ 

 bogy területén a babérezes agyag a diabázon is előfordul, de annak egy 

 részét már a diabáz málladékának tartja. 



Tekintve a vörös ag.yag többféleségét, szükségesnek tartom ismételve 

 megjegyezni, hogy bár e sok válfaj hasonló, de azért mégsem egyforma. 

 Hogy csak egy példát hozzak föl, egészen más vörös ag3'ag az, a melyet 

 helyenként a lösz közt találunk és a mely a lösz meg a kongéria rétegek 

 között fordul olö. A lösz közé települt vörös agyag a levegőből lehullott 

 pornak vizes területeken való leülepedése, szóval mocsári képződmény, a 

 másik agyagot ellenben a plioczén tenger üledékének tartom, a mely 

 főleg a diluviális korban kilúgzás, oxidálás folytán és a földi giliszták közre- 

 működésével teljesen átváltozott. Hasonlóképen tér el egymástól a vörös 

 agyag többi válfaja is, sőt egyik-másik vörös agyag másodlerakodású is 

 lehet. Itt csak azon babérczes vörös agj^ag tárgyalására szorítkozom, a 

 melyet a Kis-Alföldön mindenütt a pontusi rétegek fölött találtam. A vörös 

 agyagot sokáig diluviálisnak tartottam, de 'már tavaly gyanúm támadt az 

 iránt, hogy vájjon nem idősebb-e annál; az idén már a megfigyelt mállási 

 sorozat alapján pontusinak rajzoltam be. 



Hasonlóan járt el Timkó Imre kollegám is, a ki a Kis- Alföld délebbre 

 eső részében szintén pontusinak tekinti a vörös agyagot. 



Ezen vörös agyagot felső pontusi tenger üledékének tartom, a mely 

 később, még pedig főleg a diluviális korban a kilúgzás, oxidálás és a földi 

 giliszták közreműködése folytán erősen megváltozott és vízállások követ- 

 keztében vasas és helyenként babérczes is lett. Ezéi't találkozunk oly 

 gyakran a vörös agyagban mész- és vaskonkrécziókkal, melyek közül mész- 

 konkrécziók régi maradékok, míg a vaskonkrécziók újabb képződmények. 



A kilúgzás csak azon repedéseken át ment végbe, a melyek az agyag 

 zsugorodó és duzzadó természete folytán abban keletkeznek. Oly telei3Ülé8Í 

 viszonyoknál, a melyeknél az agyag alatt homokos rétegek fordulnak elő. 



