42 IRODALOM. 



A 2-ik részben pedig az eruptív kőzetek vaunak leírva, az összes ismert 

 elemzések fölemlítésével. 



A zárófejezetben végre a tektonikai viszonyok és az erdélyi medencze fejlő- 

 désének története van előadva. Schafarzik F. 



(ü.) Pethö Gyula: A iHíigi/. Földiául Intézet és Muzeumn. Természettudo- 

 mányi Közlöny XXXIÍ. k. 1900, 336—346. 1. 



Szerző a m. kir. Földtani Intézet palotájának 19(JÜ május 7-én történt fel- 

 avatása alkalmából bemutatja az vij épület képét és a részletes geológiai felvételek 

 állását feltüntető térképvázlatot. 



Ismerteti az intézet — előbb csak mint földtani osztálynak — 1868-ban 

 történt felállítását, czélját felölelő alapszabályait, azon férfiak nevét, kik az inté- 

 zet felállítása és az új impozáns épületben való elhelyezése körül örök érdemeket 

 szereztek. Különösen felemlíti a megalapítónak Gorove István akkori és az új 

 otthont állító Darányi Jgnácz jelenlegi földmivelésügyi m. kir. miniszter nevét, 

 kikhez Semsey Andor, a Földtani Intézet örök hálára érdemes jóltevője sorakozik. 



Felsorolja az intézet kiválóbb munkásait és végül leírja tudományos beren- 

 dezését. Pái.fy M. 



(7.) Adda KClmán : Petrolennil.u la tdsok érdeLébcn /fniplén és ISdros i>dr- 

 meyyé'Lhí'ii. incyiett földia ni [chu'tcleln'ől. M. kir. Földtani Intézet Evk. 

 xril. k. 4. p. f. 121 — 165. 1 geol. térképpel. Budapest. 



a) Rokitócz környéke eoczén tarka palákból, alsó-, felsŐ- és közép-oligoczén 

 agyagokból, palákból és homokkövekből áll, melyek zonásan ENy — DK-felé csap- 

 nak. Ezen terület a mikovainak déli folytatását képezi és a nyeregvonalon a 

 községtől DK-re petróleumért mélyítendő fúrólyuk 600 m.-re volna lemé- 

 lyítendő. 



h) Zemplén- és Sáros-Dricsnánál az alsó- és közép-eoczén, valamint a 

 közép- és felső-oligoczén található és a szerző az alsó-eoczénben csak egyetlen 

 pontot tart a községtől K-re olyannak, hol szintén fúrólyukat javasolna, feltéve, 

 hogy a délről szomszédos-Mikova kedvezőbb területén sikert érnek el. 



c) Alsó- és Felső-Komárnik a galicziai határon, a galicziai Barwinek köz- 

 ség közvetlen szomszédságában fekszik. Itt csak az eoczén három csoportja és 

 pedig az alsó petroleumnyomokkal jön elő. Ez a terület a Kopianka környéki 

 gazdag galicziai petroleumzona közvetlen folytatását képezi és az egy nyereg- 

 feltörés következtében itt is a legszebb reményekre jogosít fel. A fúrást Komár- 

 nik községtől északra 600 — 650 m. mélységig kellene folytatni. 



Schafarzik F. 



