TÁUSULATI ÜGYEK. 61 



mellékletéül. A Földtani Intézet kiadványaiból az idén a következő füzeteket 

 küldhettük szét tagtársainknak : 



1. A m. kir. Földtani Intézet évi jelentése ISOS-ról. 



2. A m. kir. Földtani Intézet Évkönyvének XIII. kötetéből : 



a) 2. füzet, ScHLOssER M. Parailurus anglicus és Ursus Böckhi a baroth- 

 köpeczi lignitből Háromszék vármegyében ; 



b) 3. füzet, BöcKH Hugó: Orca Semseyi, új orcafaj a salgótarjáni alsó 

 mioczén rétegekből ; 



c) 4. füzet, Hoiu'siTZKY H. : Komárom város környékének hidrográfiai és 

 agrogeologiai viszonyai. 



3. Mutató a m. kir. Földtani Intézet évi jelentése 1882 — 91. év folyamaihoz. 

 Összeállította dr. Pálfy Mók. 



Társulatunk földrengési bizottsága élénk levélváltásban állott a külföldi 

 hasonnemű intézetekkel és a disciplina vezérférfiaival. Dr. Kövesligethy Radó 

 tanulmányutat is tett a bizottság küldetésében a német, svájczi és olasz földren- 

 gési állomásokon, a mely útjáról Közlönyünkben részletes czikkel számolt be. 

 Dr. ScHAFAEZiK Fekencz, a bizottság elnöke és dr. Kövesligethy Radó fáradoznak 

 leginkább e czélok elérésében. 



Társulatunk tagjainak létszáma az 1900. év végén a következő volt: egy 

 pártfogó, hét tiszteletbeli, 12 levelező, 10 pártoló, 29 örökítő, 254 hazai rendes tag. 

 13 külföldi rendes tag, összesen 326 tag, 3 levelező és 47 előfizető. 



Tagjaink közül hármat vesztettünk el halálozás következtében. 



1. Bertalan Alajos (1843—1900) kegyesrendi áldozópap, a ki 1871 -tol 

 1888-ig tanárkodott a rend temesvári, selmeczbányai, nagykanizsai, szegedi és 

 budapesti gymnasiumaiban. 1888-tól élte fogytáig a rend fehérvári custodiáUs 

 kormányzója volt Mernyén, Somogymegyében. «A drágakövek az ó, közép- és új- 

 korban)) (nagykanizsai r. kath. gymn. értesítője) és "Szeged sz. kir. város föld- 

 rajzi és meteorológiai viszonyai,* Szeged 1884;) czímű munkái bennünket köze- 

 lebbről érdeklő, szorgalmas munkálatai. Bertalan Alajos lS86-óta volt Társula- 

 tunk rendes tagja. A természettudományok és különösen a földtan iránt mindig 

 meleg érdeklődést tanúsított és ugyancsak örömmel látta a természetvizsgálókat 

 Mernyén vendégszerető házában. (Elhunyt 1900 augusztus 13-án.) 



2. Dr. HoLLÓSY Jusztinián (1819 — 1900) szt benedek-rendi áldozár és dö- 

 mölki apát, a M. T. Akadémia levelező tagja. Túl a Dunán több főgymnasiumban 

 19 évig tanárkodott. Később a rend kormányzásában vett részt és 1874 óta mint 

 dömölki apát Kis-Czellen lakott, a hol 1900 január 15-én halt meg. A M. T. 

 Akadémia 1 863-ban választotta levelező tagjául. Irodalmi munkásságot is fejtett 

 ki, hajlamai őt az elméleti csillagászat felé vonzották : «A földfejlődés jégkorsza- 

 kának főokairób) (esztergomi gymnasium 1873. évi értesítője) ez. munkája föld- 

 tani tárgyat érint. 1869-ben lépett Társulatunk tagjai közé, tehát benne legrégibb 

 tagjaink egyikét veszítettük el. 



3. Okányi Szlávy József (1810—1900) koronaőr, a főrendiház volt elnöke, 

 volt magyar miniszterelnök, volt közös pénzügyminiszter, volt bihari főispán és 

 1849-iki kormánybiztos, a M. Tud, Akadémia igazgatósági tagja. — A Teréziá- 

 numban bevégzett jogi tanulmányai után a selmeczi bányászakadémiát látogatta 

 kitűnő eredménynyel. Hivatalos pályafutását az oraviczai bányatörvényszéknél 



