.IKLENTÉS A STRASSBURGÜAN TARTOTT I. NKMZ. FÖI.DR. ÉRTKKEZLETRÖL. 139 



hogy Bajorországban a földrengések a legritkább jelenségek közé tartoznak, 

 a mi a bajor fensik geológiai alkotásában találja magyarázatát. j\[indazon- 

 által négy állomást fognak felállítani : két I. rangút Münchenben és Bam- 

 bergben, és két II. rangút Nördlingenben (a BiESs-katlanjában) és Passauban. 



Dr. ScHAFARZiK F., osztálygeologus és a mh. Földtani Társulat föld- 

 rengési bizottságának elnöke Budapestről, ismerteti a magyarhoni Földtani 

 Társulat földrengési bizottságának működését 1882 óta, felsorolva az utolsó 

 20 év földrengéseit és bemutatva a nevezetesebbeknek területeit a társu- 

 latunktól kiadott geológiai térképen. 



Dr. KövESLiGETHY R. egyet, tanár Budapestről bemutatja a nagy szor- 

 galommal összeállított LAJos-féle első magyar földrengési katalógust, mely 

 a XI. századig nyúlik vissza. 



Dr. FuTTERER K. egyet, tanár Karlsruheböl a badeni természettudo- 

 mányi társulat földrengési bizottságának eddigi működéséről szólott. Bemu- 

 tatja DXy-i Németországnak nagy gonddal kidolgozott tektonikai térképét 

 (Schollenkarte) 1 : 500.000 mértékben és kapcsolatba hozza az utóbbi évek 

 némely lokális földrengését Baden nagyherczegség főbb tektonikai vonalaival. 

 Elmondja továbbá, hogy akarlsruhei szeiszmikus állomás nem adiluviális 

 talajra, hanem a közeli Durlach község melletti alaphegységre lenne helye- 

 zendő. 



Dr. EiGGENBACH A. egyet, tanár Baselből előadja, hogy Svájczban 

 már 1878 óta gyűjtik a makroszeiszmikus adatokat, de eddigelé csupán 

 csak egy földrengés-jelző készülékük van Baselben. A makroszeiszmikus 

 megfigyeléseket főleg a meteorológiai observátorok küldik be s 1880 óta 141 

 földrengést figyeltek meg 759 lökéssel. 



Dr. Laska W. egyet, tanár Lembergből a rengés-jelzőknek nem földren- 

 gés okozta ingásairól szólott. Az inga ugyanis kisebb mozgást végezhet hir- 

 telen légnyomásváltozáskor vagy nagy vihar idején. Olaszországban a közeli 

 vulkánok zavarják meg az inga nyugalmát. Ezek lokális okok, míg mások 

 ellenben az egész földkerekségén majdnem egyszerre idéznek elő zavarokat, 

 nevezetesen a magnetikus áramlások. 



Lagkange E. a katonai akadémia tanára Bruxellesben a belgiumi 

 földrengési bizottság megalakításáról adott hírt, továbbá előterjesztette az 

 1899 óta a REBEUR-EnLERT-féle hármas ingával tett megfigyeléseit. 



Helmert F. Pl. titk. kormánytanácsos, a porosz geod. intézet igazga- 

 tója Potsdamból, kiemeli, hogy az alapítandó központi földrengési állomás- 

 nak egyik főfeladata a nagykiterjedésű földrengések megfigyelése és földolgo- 

 zása lenne, s orgánumául a központtól kiadandó Évkönyv szolgálna. A köz- 

 pontnak feladata továbbá földünknek oly tájain is földrengési megfigyelő 

 állomásokat létesíteni, a hol az illető ország nem szervezett megfigyelő 

 állomást. A központi állomásnak bizonyos tekintetben az újabb szerkezetű 

 rengésmérök kipróbálása is egyik kötelessége lenne. 



9b 



