148 I>' SCHAFARZIK FERENX'Z : 



tett látni. Egy szabadban álló márványasztalnak 1 m^-én 4.5 gr. port 

 sikerült összegyűjteni, a miből ki lehetett számítani, hogy az nap egész 

 Olaszország területén körülbelül 1 .4 millió tonna por szállott alá. 



A porhullásnak a kiterjedése feltűnő módon összefüggött a meteoroló- 

 giai viszonyokkal. Márczius 10-ikén ugyanis Szardínia szigetétől DNy-ra 

 depressziót ügyeltek meg, mely 11-ikén É-felé vándorolt, mire tőle 

 É-ra — Bajorország fölött — egy másik depresszió keletkezett, mely 1 2-ikén 

 É-i Németországon át az orosz kelettengeri tartományok felé húzódott. 

 Márczius 10-ikétöl 12-ikéig bezárólag a legfelsőbb régiókban erős D — E-i 

 légáramlás uralkodott (Olaszországtól Dánemark felé), a melylyel az emlí- 

 tett depressziók is kapcsolatosak voltak. Az egész tüneménynek tehát olyan 

 magyarázat adható, miszerint megelőzőleg egy még délibb depresszió min- 

 den valószínűséggel É-i Afrikában létezett s hogy az onnét czyklonoktól 

 felkapott por semmi egyéb, mint a Szahara legfinomabb pora, mely a fel- 

 szálló levegővel a magasba s onnan az említett áramlattal E-felé sodortatott, 



A Szahara közelebbi környékén, nevezetesen Észak-Afrika tengerparti 

 vidékein egyébiránt — így végzi a czikkiró — az ilyen vöröses porhullások 

 nem tartoznak a szokatlan tünemények közé. 



Acsfin kívül még a következő helyekről kapott a m. kir. földtani inté- 

 zet port, még pedig dr. Konkoly-Thege Miklós a központi meteorológiai 

 intézetigazgatója útján: Győr-ml, Tolna- Szántó-ról, Vácz-Hartyáu-ról, 

 Selmeczhánfiá-YÓl és Fiumr-hól, mely utóbbi helyről a dr. Salcher Péteií, 

 tengerészeti akad. tanártól gyűjtött porból még dr. Lóczy Lajos egyet, tanár 

 úr útján is kaptam néhány grammot."^ 



Ezen porok mind többé-kevésbbé világos téglaveres, illetve chamois 

 színűek, s mikroszkóp alatt megtekintve, majdnem kizárólag kvarczszemek- 

 ből állanak, a melyek részben koptatott gömbölyded körvonalúak, nagyobb 

 részt pedig éles csúcsú szilánkok. A víztiszta kvarczon kívül sárgára és 

 vörösösre festett kvarczszemek, egyes földpátnak tartható szilánkok, igen 

 gyéren egy fűzöld ásvány apró töredékei, továbbá barna vasasszemcsék, vala- 

 mint gyéren fekete opákszemek is látszanak még a porban. 



A szemek nagyságában, az egyes próbák között, bár azokat egj-más- 

 tól 400 — 500 km. távolságra gyűjtck, lényeges különbséget nem lehetett 

 felismerni, a mennyiben a szemek nagysága mindegyikben az 00013 — 

 0'04 mm. között változott. Csak kevés szem mutat ennél nagyobb átmérőt, 

 egészen 0*067 mm.-ig, s csak a váczhartyáni próbában láttam kivételesen 

 egy 0"11 mm. nagyságú kvarczszemet is. 



Kalecsinszky Sándor úr, am. kir. földtani intézet főchemikusa szíves 



* Elöiulásom kapcsán Kaufmann Kamilló liányakapitány úr, igen tiszt, tag- 

 társunk fölemiitette, hogy a krisztinavúrnsi kertjében lévő üvegházon szintén észre- 

 vették e port. 



