AZ l'.KIl MÁRCZIUS ll.-IKI PORHULLÁSRÓL. 14í> 



Tolt e próbákat chemiai szempontból vizsgálat tárgyává tenni, a mikor is 

 mindenekelőtt azt konstatálta, hogy sósavval leöntve mindnyájan élénken 

 pezsegnek, mi karbonátok, — s a mennyiben az oldatban tetemes mennyiségű 

 kalcziiimot is lehetett kimutatni — utészkarhotirU jelenlétére vall. Azon kívül 

 sok benne a i'tis, mely a vasokkeres szemcséktől ered és végre a porok vizes 

 oldatában még a klornátriuni-w^k a nyomát is ki lehetett mutatni, mit e 

 szálló por bizonyára a földközi tenger fölötti útjában vett fel. 



Összehasonlításul megtekintettem az egyiptomi, luxori vöröses futó- 

 homok *» legfinomabb porát is, a melyhez a mi porunk — eltekintve attól, 

 hogy nálánál sokkal finomabb — feltűnően hasonlít, s minthogy másrészt 

 benne olyan ásványos anyagokat megfigyelni nem lehetett, melyek vulkáni 

 eredetre vallanának, magam is azokhoz csatlakozom, a kik e vöröses port 

 a Szahara-homok legfinomabb kifuvásának tartják. 



Yégre megnéztem még a kéméndi (Esztergom m.) kissé homokos löszt 

 is, mely a szóban forgó poroknak ügy petrografiai minőségére, mint pedig 

 a szemek alakjára nézve, szakasztott mását képezi. A porunknak megfelelő 

 nagyságú kvarczszemecskék körülbelül 80Vo-át teszik a kéméndi lösznek.** 

 A lösz anyagához annál is inkább hasonlíthatjuk a szóban forgó subaéri- 

 kus port, a mennyiben egyéb egyező alkotó részein kívül még a mészkar- 

 bonatra vonatkozólag is szembeötlő a megegyezés. 



Szálló porunk szemnagyságára vonatkozó mérési eredményeim jól 

 egyeznek Udden ama közlésével (1. J. Walther, Das Gesetz der Wűstenbil- 

 dung, Berlin 1900 p. 121), mely szerint az ^/sa — ^/64 mm. átmérőjű porsze- 

 meket a légáramlat 500 km. -re is elviheti, míg az '^,%\ mm.-nél kisebbeket 

 esetleg a föld kereksége körül is. 



* Hopp Ferencz úr gyűjtése és ajándéka. 

 ** L. TiMKÓ Imre : Kéménd- és Páld környékének agrógeologiai viszonyai. 

 A ui. kir. földt. int. évi jelentése 1898-ról, 216. old. 



