GEOLÓGIAI JEGYZKTEK NÉHÁNY DUNAMENTI KŐBÁNYÁRÓL. 151 



/í/s/,Tys2;(Y//(batinai) l:ó'hd})>/dl.' Kiskőszeg községtől északra, a Gradácz- 

 liegj^ lábánál, közvetlenül a Duna partján, az ú. n. bán-batinai gerincz keleti 

 végén fekszenek. A kifejtett kőzet kis részben tiszta bazalt, nagyrészben 

 bazalt brecsia és tufa, melyet a bányában 10 — löm. vastag lösztakaró fed. 



A gerincz tengelyében legalul, kis területen, likacsos üde bazalt van fel- 

 tárva, melynek likacsait legtöbbször kálczit kérgezi be vagy azokat egészen 

 is kitöltve mandulakövet képez. Egyes nagyobb üregekben feltűnő szép kál- 

 czit s gyéren aragónit-kristályok vannak felnőve. 



A bazalt vörhenyes barna, tömör, vékony csiszolatában mikroszkóp 

 alatt amorf anyagot alig lehet találni ; az egész kikristályodott ; legnagyobb 

 mennyiségben a léczalakú, szép folyási szövetet mutató földpát kristá- 

 lyok vannak kiválva; de a földpát mellett igen gyakori a teljesen szerpen- 

 tinesedett és vasoxidtól megfestett olivin is. Ellenben az augit alárendel- 

 tebb. Az egész kőzet telve van finoman elosztott titánvasérczczel. 



A szirtben álló bazaltot csak a legutóbbi időben érték el a gerincz 

 középső részén levő, ú. n. Grimmer-féle bányának az alján, s ezen bazaltra 

 fölül, valamint kétoldalt tömör, erősen palagonitos bazaltbrecsia követ- 

 kezik, melyet szintén gyakran jártak át kalcziterek. A bazaltbrecsia a 

 gerincz széle felé mind lazább és lazább lesz, úgy hogy a gerincz szélén 

 porhanyó, vízben könnyen szétázó palagonitos bazalttufát találunk. Mind 

 a bazalt brecsia, mind a tufa telve van az apróbb bazalt töredéken kivül 

 gyéren elszórt nagyobb bazalt tuskókkal is. 



Ezen palagonitos tufában gyakoriak egyes szürkés-barna, vasoxidos 

 övvel körülvett, tömör zárványok, melyek mikroszkóp alatt legnagyobbrészt 

 amorf üvegből állanak, melyből csak gyéren vannak kiválva a földpát- 

 kristályok. 



Villányi és kövesdi kőbányák. A villányi kőbányák a villany — siklósi 

 hegyvonulat északi oldalán, Villány községtől északnyugatra a Templom- 

 hegy (Kirchberg) északi oldalán vannak. A vasúti állomással szemben a 

 Templomhegy északi lábánál és ettől délre a hegy tetején van a két legna- 

 gyobb kőbánya. Ezek szomszédságában nyugat felől még több kisebb bányát 

 is nyitottak, 



A vasúti állomással szemközt levő kőbánya mintegy Í50 m. hosszú 

 és a meredeken kiálló sziklafal magassága 25 — 30 m., melyet helyenként 

 3 — 4 m. vastag lösztakaró fed. 



A bánya kőzetének főtömegét vékonyréteges, világosszürke, aprószemü 

 vagy tömör dolomit és dolomitos mészkő képezi, mely tömör sárgásszínű 

 vöröseres mészmárgarétegekkel váltakozik. A rétegek K — Ny-i csapásirá- 

 nynak s 55 — 60 alatt D felé dűlnek. 



Ezen bányától nem messze — mintegy 150 m.-re — nyugat felé levő 

 kis kőfejtőben alul sárgásbarna színű tömör mészkő van feltárva, melyet 



