152 



D! PALFY MOR: 



kiképzödési és települési viszonyai után gnttensteini mészkőnek gondolok. 

 A mészköre ugyanazon déli düléssel dolomit és márga rétegek következnek, 

 mint a vasúti ájUomással szemben levő bányában ; valószinünek tartom, 

 hogy dolomit alatt a guttensteini mészkő itt is meg volt, de már régen 

 lefejtették s ezért a mellékelt szelvényen fel is tüntettem. 



D 



voiiiti átío'i'ás 



Jemplom lieqii 



1. alluviiim, í2. lösz, ?>. maim, 4 — 5 dogger (4 kövületes réteg), 6. triász dolomit, 



7. guttensteini mészkő. 



A Templomhegy tetején levő kőbánya K — Ny-i irányban van behajtva ; 

 hossza GO m., szélessége 20 m., délen a sziklafal magassága 20 — 25 m., 

 északon 8 — löm. A kőbánya északi oldalán szürkéskék márgás és kvarczos 

 dogger mészkő vékony pados, 45 "" — 50° alatt D-nek dűlő rétegei vannak fel- 

 tárva, melyre a bánya közepén sárgásfehér, vastagpados maimmészkő rétegei 

 vannak konkordánsan települve. A maim és dogger rétegek között eg}' 

 2 — 4 m. vastag, gyakran erősen vasrozsdás réteg van, mely majdnem kizá- 

 rólag kövületekből és pedig uralkodólag ammonitekböl áll. Tekintve e réteg 

 nagy alakbőségét, fajilag is elég változatosságot mutat. Miután e régen 

 ismert (geologiailag részletesen fölvette dr. Hofmann Károly 1874-ben) 

 kövületelőfordulás az irodalomban ez ideig tudtommal ismertetve még nin- 

 csen, érdemesnek tartom följegyezni azon kövületsorozatot, mely a m. kir. 

 Földtani Intézet gyűjteményében kiállítva van s melyet bold. dr. Hofmann 

 Károly m. kir. főgeologus saját gyűjtéseiből fajilag is meghatározott, s azok 

 alapján e szintet a felső doggerbe helyezte. 



Több, közelebbről meg nem határozott brachiopodán és moUuskán 

 kívül a következő cephalapodák vannak meghatározva : 



lln/lhicerds jUihcIhiliini, Nkum. 

 « <lisj)iihihil(\ ZiTi'. 



« iiicdih'rrdin'tiiH, Neim. 



