RÖVID KÖZLEMÉNYEK. 16S 



lejtőjén, az ú. n. « Bodor- árokban » a felszínen lévő nuramulit-mészkőben 

 szénre való fúrást indítson meg. 



Az alapközetet e vidéken a felső-triászkorú «Dachsteín»> -mészkő 

 képezi, a melyre közvetlenül az eoczénrétegek, tehát hasonlóan, mint 

 Esztergom táján, telepednek reá. A nummiilit-mészkö rétegei a mondott 

 árokban 10°-a DDK-nek Kösd felé dőlnek. 



A keresztülvitt első fúrás fennebbi feltevésemet be is igazolta, a 

 mennyiben 130 m. mélységben épúgy, mint Esztergomnál, a középső eoczén 

 bázisán kifejlődött édesvízi képződményekben, gyenge telepecske után, egy 

 1'40 m. vastag szóntelepet fúrtak át. 



A második fúrással, melyet utasításom szerint az elsőtől 200 m. -nyíre 

 DK.-re a dőlésírányban az említett árok bal oldalán kezdettek meg, a szén- 

 telepet 134 m. mélységben 1*56 m. vastagon fúrták át. 



E fúrási pontnál a felszínen (árokban) látható nummulít-mészkő- 

 rétegek 30°-alatt dőlnek DDK-nek, de e meredekebb dőlés — mint az e fúrás- 

 nál elért mélységből kitűnik — lefelé csakhamar kiegyenlítődik, t. i. a dőlés 

 a mélység felé megint csekély fokú lesz. 



Csak e két fúrás hatolt a felszínen igen korlátolt mérvben láthatd 

 márgás nummulit-mészkőben közvetlenül le. A többi, mindössze kílencz 

 fúrást, a rétegek csapásirányában, kisérletképen tovább a fedő felé is, haj- 

 hajtották végre, valamennyi fúrás közül azonban csak négy, t. i. az említett 

 kettőn kívül, a II. számú fúrástól a KEK-i csapásirányban 300 m. -nyíre a 

 IV-es számú, és a II. számútól 325 m.-távolságra a csapásirányban NyDNy- 

 felé a VIII. számú fúrást végezték be, a többi öt fúrásnál megelégedtek 

 azzal, hogy az eoczénrétegek jelenlétét konstatálták vagy pedig már az 

 alsó-olígoczénben a fúrást abbanhagyták. 



A IV-es számú fúrásnál a szenet 0'35 m,, a VlII-as számúnál 0*18 és 

 0'45 m. vastagságban találták meg ; az utóbbi fúrás azonban az alapkőze- 

 tet nem érte el, tehát még az eoczénrétegekben mozgott s így szintén tel- 

 jesen bevégzettnek nem tekintendő. 



Minthogy e négy fúrás mindegyike a szén ottlétét konstatálta, aziránt 

 kétség nem foroghat fenn, hogy a kosdi terület alatt valóságos széntelep 

 van lerakódva. E széntelep a csapásirányban elvékonyodott, de ez az elvéko- 

 nyodást a csapásiránynak csak egy vonalán és ezen is csak a K-i irányban 

 lett megállapítva, a vonal Ny-i felén a fúrás e tekintetben sem döntött végleg. 



Hogy a széntelepek vastagsága ingadozó, az ismert, mindennapi jelen- 

 ség, amely azonban a szóban lévő esetben a vállalkozó kutató társaságot 

 a feltárás munkálatainak folytatásától — sajnos — elriasztotta. 



A felhozott adatok szerint tehát az eddigi kutatófúrások korántsem 

 voltak elegendők arra, hogy a kosdi szénlerakodás elterjedésére, települési 

 viszonyaira és valódi átlagos vastagságára nézve tiszta, megbízható képet 

 adhattak volna. 



