IK KÖVESLI«KTHY R. : SEISMOGHAPHIKUiS KKL.TEGYZKSEK KKTKLMEZÉSE. á25 



SEISMOGRAPHIKÜS FBLJEGYZESIÍK ÉRTELMEZÉSE.* 



J)r. KÖVESLIGETHY RADÓ-tÓl. 



Ha a Föld belsejének sűrűségi törvényét ismeretesnek tételezzük fel, 

 akkor a földrengési sugár alakja és ezzel együtt a földrengés egész geo- 

 metriai elmélete megadható. De bárha von Seebach, A. Schmidt, M. P. 

 HuDZKi 8 szerző maga is ily elméletet elég jó sikerrel felállított, mégis nem 

 tagadható, hogy az összes seismikus műszerek adata - bármilyen is legyen 

 szerkezete — kizárólag csak a műszer legközelebbi környezetének rengési 

 állapotára vonatkozhatik, melyből a rengési fészek állapotára a földkéreg 

 számtalan egyenetlensége folytán következtetést vonni nem lehet. 



A rengés kezdete és vége a seismometer adatából mindig leolvas- 

 ható, úgyszintén lefolyásának főbb mozzanatai. A lökés iránya és inten- 

 zitásának bár viszonylagos becslése is majd mindig csak helyi jelentőség- 

 gel fog bírni és ez idő szerint nem vonatkoztatható a rengés fészkére. Ily 

 következtetés csak akkor képzelhető el, ha a földkéreg magaviseletét az 

 egész rengési sugár mentén ismernők. 



Noha erre kilátás — ha egyáltalán — csak távol jövőben nyilhatik, 

 mégis felvethető a kérdés, vájjon nem kivánatos-e a seismogrammoknak 

 részletesebb leolvasása is? Ezek jellemzik a műszer közvetlen szomszéd- 

 ságát tevő talaj mechanikai magaviseletét, s ha ezt sok helyen megfigyel- 

 tük, mégis alkothatunk némi képet a földkéreg felszínes rétegeinek általá- 

 nos, közös vonásairól. De ettől eltekintve sem szabad felednünk, hogy a 

 közvetlen leolvasások előzetes reductió nélkül nem használhatók, hogy 

 belőlük akár a talaj mozgás módjára, akár a Hold vagy időjárás periodikus 

 befolyására következtetést vonjunk. Ily számolások előzetes kiigazítás 

 nélkül csak a műszer és talaj együtthatását jellemezhetnék, soha nem a 

 talaj mozgásait magában véve. 



Mindenek előtt felmerül tehát az a kérdés, hogy seismographjaink 

 tulaj donképen mit jegyeznek fel ? 



Mindenesetre annyi világos, hogy minden műszer, bármilyen legyen 

 is szerkezeti elve, csak azon különbségi rezgést jegyezheti fel, melyet az 

 inga a registráló hengerhez képest végez. A mily magától érthető e gon- 

 dolat, szabatosan kifejezve csak Oddone «Ricerche strumentali in sismo- 

 metria con apparati non pendolari" (Modena, 1900) czímű dolgozatában 



* Előadta szerző a Strassburgban f. évi április 11 — 13-ikáii tartott első nem- 

 zetközi földrengési conferentián. 



Földtani Közlöny. XX.\1. köt. 1901. -15 



