SKISMOGHAPHIKUS FEL.TECtYZKSEK KRTKLMKZKSK. 227 



Xi = I s-/ sin 



..(^ -A) és .,^..s,n..(J.--A) 



rezgéseket végzi, melyben 8, a talaj mozgás amplitudja. Ti a rezgési idő, 

 ?.i pedig a hullámhosszaság. r/j és í/q a nevezett két pont távolsága C-töl a 

 rengési sugár mentén lemérve. E két mennyiség adott műszer- felállítás 

 számára állandó helyiségben állandó, és értéke távoli rengéseknél még 

 legfölebb a lökés irányától függhetne. E két állandó értéke közvetlen ki- 

 serietekkel is elég könnyen megállapítható. Feltételeztem továbbá de 

 ez csak a számítás egyszerűsítésére szolgál — hogy a pillér nem változ- 

 tatja meg érezhetően a rezgés amplitndját. Esetleg észlelhető abszorpczió- 

 koefíiciens hatása könnyen számításba vehető. Mindenesetre azonban meg- 

 állapítható a felfüggesztés és jelzöhenger mozgásainak összefüggése kísér- 

 leti úton is. 



Az inga mozgását, ha a felfüggesztő pOnté ismeretes, már a mecha- 

 nika szolgáltatja. Röviden úgy fejezhetjük ki, hogy az inga leírja ama 

 tractrix görbét, melyet a suspensió directrixe előír. 



Vicentini-typusú ingát tárgyalok, melyet mathematikai inga gyanánt 

 fogunk fel. Nyujthatatlan fonalának hossza l, a nehézség gyorsulása g 

 legyen. Ha kilengéseinek .r, y, z összetevői az / ingahosszhoz végtelen 

 kicsinyek, akkor állanak számára a következő egyenletek: 



d^z q , r^ dz 



ha még felteszszük, hogy a levegő ellentállása melyet £-nal mérünk — 

 a sebességgel arányos. / másodrendű kis mennyiségekig (^j — 2)-vel egyenlő ; 

 az utolsó egyenlet tehát elesik magától és a megmaradó egyenletek sym- 

 metriája folytán egyetlenegynek a tárgj^alása elegendő. 

 Az előbbiek szerint volt 



^ = x-Xq, vagy X = x^-^ ? ; 



és ha ezt a diiferentiálegyenletbe helyettesítjük : 



dh)CQ d^z g , , T / dxQ d$ \ 



Minthogy jq és , mozgását, előzőleg már egyszerű rezgésnek minő- 



15* 



