SEISMOGRAPHIKUS FELJEGYZKSEK ÉRTELMEZÉSE. 



1229 



és azonkívül még cIq vagy di. Minthogy a d^^—dQ különbség — mint emlí- 

 tők kísérletileg megállapítható, o-j és Ti a diagrammból közvetlenül 

 leolvasható, ^ és s az inga lengetéséböl levezethető és A, az egyébként meg- 

 határozandó c terjedési sebességgel és T",- vei adott (A, ^cTj), úgy C pont 

 mozgása a rengési görbéből csakugyan reconstruálható. 



De a fenti differentiálegyenlet még kissé máskép is fogható fel. Ha 

 ug3''anis Xq^j\ megfigyelések által adottnak tekinthető, akkor tényleg 

 diíferentiálegyenlettel van dolgunk, mely .Tq számára nehézség nélkül 

 integrálható. Felteszem - - a mi távoli rengések esetében teljesen talál, 

 hogy a f/o és dj távolságok a hullámhosszasághoz képest igen kicsinyek, 



d 

 úgy hogy - második és magasabb hatványa elhanyagolható. E feltevés 



nem lényeges, hanem nagyon egyszerűsíti a számolást. 



Ha most általában a felfüggesztés mozgását /'(í)-vel jelöljük, akkor a 

 jelzőhengeré, a mely r idővel később kezdődik: 



és ennélfogva differentiálegyenleteinkböl: 



d^l\í) 

 ~d? 



d^ 



4.71-' 



dfd] 

 dt J 



•2£ 



di 

 dl 



dt ' 



r itt szintén ismeretes, mert egyszerűen 



T; ?, 



egyenlet által adott. Ezen differentiálegyenlet integrálja 



f{t) = p+ 0<'-«í -c ~ -^- j ('^"'dt )■ ('«fe l^ + r) dt, 

 melyben P és a két önkényes állandó. 



a =2£ - ^, r, 



és í \t-\~T) a diagramm ama pontja, mely (4-^ időre érvényes. Rengések- 

 nél tehát az inga unllpontja általában véve eltolódást szenved, mely igen 

 gyorsan 7^ állandó nagyságot ér el. 



Ha korábbi egyenletünkben, melyben egyszerű rengések szerepelnek 

 hasonló elhanyagolással élünk, akkor 



^2 



2;r 

 d, + ~--d.,+ 



<■ \ Tf 0" ' CO^ TT 



ha c a rengés terjedési sebességét jelenti. Ennélfogva nagy közelítéssel áll : 





