ISMERTETÉS. 237 



ISMERTETÉS. 



Európa talajzónái. ^Die klimatischeu Bodenzonen Europas. Die «Bodeu- 

 kunde» lüül Nr. 1 St. Petersburg. 5—7 f. 14.9 1.)' Dr. E. Eamann, a müncheni 

 műegyetem tanára f. évi január hó lO-én a müncheni földrajzi társulat ülésén 

 egy felolvasást tartott, melyben hosszú éveken át gyűjtött adatok alapján Európa 

 talajait, nevezetesen termő talajait, a képződésüknél uralkodó klima szerint egyes 

 zónákra osztja. 



Nagy megnyugvásomra szolgál azt látni, hogy a talajok és termőtalajok 

 beosztásánál a múlt év május havában a magyarhoni földtani társulat szakülésén 

 ismertetett elveket Dr. E. Ramann is vallja, bár egész más utón jutott azok igaz- 

 ságának tudatára. Nevezetesen, hogy a termőtalajok és nyers földek tulajdon- 

 ságait sokkal jobban befolyásolják a termő talaj, illetve föld képződésénél fenforgó 

 viszonyok és körülmények, — így a képződésnél uralkodó klima — . mint maga 

 az anyakőzet, a melyből a termő talaj vagy a nyers föld keletkezett ! " 



Dr. E. Ramann a nyers föld képződését kétféleképpen tapasztalta : 1 ) physi- 

 kai tényezők behatása alapján, ez a /lorlás és 2) chemiai folyamatok alapján, ez a 

 mállás. A közetek porlása oly vidékekre szorítkozik, a melyeken a hőmérsék- 

 ingadozások rendkívül nagyok, mint a sarkvidéken és a magas hegységekben. 



A talaj képződés chemiai folyamata, a mállás, a vegyületek felbomlásában 

 áll : a mállásnál új oldható vegyületek és oldhatlan maradékok képződnek. 

 A chemiai vegyi bomlásokat előidéző tényezők a szénsav, a humussav és a víz. 



A szénsav okozta mállást már igen tüzetesen megvizsgálták. A kovasavas 

 vegyületekből főként víztartalmú alumínium és vasoxyd vegyületek képződnek, 

 melyek sárga, vagy vörösbarna színűek ; ezek a különböző agyag-féleségek. 



Kaolin, csal; ágy képződi ietik valamely kőzetből, ha a mállásnál szabaddá 

 vált vasoxydot a hiimnssavak redukálták, s a szénsavas nizek a talajból kimos- 

 ták. Kaolin tehát épen olyan niállási terménye n hunmssavak hatásának. )ii'int 

 a hogy az agyag Icrménye a szénsav mállaszfó hatásának. 



A humussavak eddig még csak kevéssé ismeretesek, a legnagyobb részök 

 mikroorganismusok életműködéseinek eredménye. 



A harmadik mállási tényező a víz. A mállásnál keletkező oldható vegyülete- 

 ket a talajból kilúgozza és elviszi magával ; a képződött földben sok agyagos rész 

 marad vissza. Ha száraz a klima, kevés a víz : úgy az oldható sók felszaporodnak 

 s létrejönnek a sós (székes) talajok. Száraz klima alatt finom szemű poros talajok 

 képződnek. 



A porlás és mállásnál következő termények képződnek : 



^ Ismertette a ni. honi Földtani Társulat 1901 június hó .5-én tartott szak- 

 ülésén. 



" Földtani Közlöny XXX. kötet \). 149. 1900. 



