ISMERTETÉS. !289 



y) Az északi oyoaz talajőr. Oroszország északi részére a Ladoga és Onega 

 környékére szorítkozik. A mocsaras tűlevelű erdők területe. 



S A /,-özéi>-hegynégef,- felső részei nyugat és közép Európában. Igen változó 

 talajok, de rendesen világos színűek, a mi a humussavak intensiv hatására utal. 



3) A iiiagas-heffiiséffe/,- nörényzcl lioriloltd nrc. Ebbe tartozik az alpesi 

 legelő régió és a hegyi erdők zónája. 



2. A széiisdi' niáhtszló luilásti (ihill l;(''i>zöih'>ll íiihijo/, (ive. Ezen öv a leg- 

 nagyobb kiterjedésű és Európa egész középső részét foglalja magában ; ide tar- 

 tozik egész Francziaország, Spanyolország északi része, Németország, Ausztria 

 és Közép-Oroszország. A zóna talajai barnák, sárgák vagy vörösek, gyengén 

 humusosak és általában liomokos agyag és vályog jelleggel bírnak. A talaj 

 kihigzás általában kevesebb, mint az előbbi talaj csoportnál, de a chloridok és 

 sulphat vegyületek ki vannak a talajokból mosva. Sok zöldláp jelzi a humusz fel- 

 halmozódást. Ebben a talajövben lehet legjobban a képződött talajok után az 

 anyakőzetre következtetni; itt tartották meg legjobban azt a jelleget, a melylyel 

 az anyakőzet összetétele és minősége alapján, ha az ideális tiszta elmállásnak 

 volt alávetve, a képződött talajnak birnia kell. Ez a talajöv képezi a Id/.úIís hihijol: ' 

 zónáját, úgy hogy ezen öv további részletezése és beosztása már nehézségekbe 

 ütközik. 



n. B. Az ttszt'ilyos l;lhiiii ri'í/inid. Ez a talajöv két külön zónára oszlik. Az 

 egyik területnek meleg tele van, a másikban a tél igen hideg és zord. A nyáron 

 uralkodó hőség kiszárítja a földet és ezzel megakasztja a szerves anyagok bom- 

 lását. .1 liiileg lelri régióhdn d Ixntilds Irlrii ál is szünetel, a mi a Inmnisds 

 aiii/df/d/.Hd/,- felszdporodúsdl rorijd indf/ti iitáu. A meleg téllel bíró vidékeken 

 szerves anyagok bomlása télen át is tart, úgy hogy ezen régiókban lápok nem 

 képződhetnek ; a talajok általában kevesebb humusos anyagokat tartalmaznak. 



B. 1. M<'l('<i Irli'i ridéhcl; íin- különösen a Földközi tenger és a Fekete ten- 

 ger partvidékeire szorítkozik. A mállás nagyobbrészt a szénsav hatása alatt folyik 

 le; a képződött talajok kevés agyagos részt tartalmaznak és nem plastikusak ; a 

 vörös szín náluk gyakori. 



Ezen öv részletesebb beosztása lehetségesnek látszik, csakhogy az ide tar- 

 tozó talajok nem igen ismeretesek, kevéssé vannak tanulmányozva. 



B. 2. Hiih'f/ leld ndéhi'l; zoddjd nagy kiterjedésű; ebbe tartoznak Magyar- 

 ország, Románia, és Déloroszország fekete földjei. A talajok általában sok agyagos 

 részt tartalmaznak ; az aszályosabb területeken a só kivirágzás igen gyakori- 

 A ud'illdsl d szédsdi' és d Iniindssdi'dl; réf/zi/,-. Ezen talajokban igen sok humusos 

 anyag — mint a talajnedvességből kivált oldhatlan rész — van felhalmozva. 

 Általában erősen humusos talajok. " A talaj kilugzás olyan csekély mértékű, hogy 

 az oldható sók, mint a chloridok, sulphatok és szénsavas vegyületek ~ benn 

 maradnak a talajban, .s3í'íw//vís /vv/v/ü/r/r/,' olyan helyeken, hol az altalajban .»<')/. 



' '< Lokális talaj I) kifejezés értelemre legközelebb áll a wbelytálló talaj » jelzéshez. 



- A szuroklüldben és a telecskai fensik-. Békés-. Arad-, Csauádmegye és a 

 l)ánáti lőszhátak vályogtalajailian igcii sok oldhatlan humusos anyag van, mely 

 őket az orosz csernozjem-niel hozza igen közeli rokonságba. 



