ISMKRTETÉS. "2i l 



ket ; a honnan azonban a tavaszi árvizet elzárták, ott a fák satnyák, betegek és a 

 sarjerdó'k nem tudnak kifejlődni. 



,1 iiKiradráiii/oK lalajok. (Uclivlcnhöilcii.) A steppeképzödés klimatikai 

 okai ellen azt vethetik föl, hogy ma még oly területeken is találunk steppéket, 

 melyeknek klimája nem steppe-klima. De a geológiai kutatás kimutatta, hogy 

 ezeken a részeken a diluviumban steppe-klima uralkodott, s ezek a mai steppék 

 a diluviális hideg klimának maradványai. A diluviális steppe határa a Bal- 

 kánon, a keleti Alpokon, a Vogézeken, az Ardenneken át húzódott ; egy szélesebb 

 sáv pedig egész a német Középhegységig terjedt. Dél és nyugat felé igen éles a 

 steppe határa ; észak és kelet felé azonban elmosódott. Azon talajövet, a mely- 

 nek talaja ugyan ma is még steppe-talaj, de klimája már enyhébb, nevezi a 

 szerző iii(ii'((tlváiiyos ixtgy reUrttiiii(>>i taJdjol; övének. 



A marad ványos vagy relictumos talajok a képződésüknél uralkodó klima 

 jellegét viselik magukon, azon klima hatásának maradványai. Ilyen maradványos 

 talaj övet alkot hazánkban a Dunántúli lőszterület. Ennek talaja steppe-talaj. 

 Miután e terület geológiai okoknál fogva a Nagy Alföld sülyedésében nem vett 

 részt, magas fensíkként maradt meg fölötte, s e fensíkba a csapadék vizek mély 

 völgyeket mostak ; az egykori síkterületet hegyes-völgyes dombvidékké változtat- 

 ták át. Ezen dombos vidéken az erdők részint a megváltozott domborzati alakulás, 

 részint a magasabb fekvés okozta nagyobb nedvesség következtében már meg 

 tudtak élni. 



A francziaországi «landes»-ek területe, melyeknek talaja most kizárólag 

 humussavak mállasztó hatásainak eredménye, relictumos talaj, egy hidegebb 

 diluviális klima hatásának maradványa. 



A felsoroltak alapján Dr. Eamann azt reményli, hogy Európa talajainak 

 l)eosztása klima-zónák szerint megállapítottnak vehető. Bár még figyelembe 

 veendő, hogy sok más tényező is érvényesíti a talaj képződésnél hatását, s hogy 

 továbbá az egyes zónáknak határai elmosodottak. 



Ezen okuk és különösen az orographiai viszonyok következtében az egyes 

 zónákban más zónákba tartozó szigeteket gyakran találunk. -^^ Tbeitz Petek. 



IRODALOM. 



(l.) BöcKH János: Vélrmcnii Péc^ xzah. kir. vá.ros és körni/éke f'ornUvizei 

 ügi/éhni. Pécs. 1900. 19 lap. 



Pécs vízellátásának kérdése alkalmából ismerteti a város közvetlen környé- 

 kének, valamint a Pogány, Udvárd, Egerágh és Ata völgyek stb. forrásait, 

 kiegészítvén hasonló czélú korábbi dolgozata-*^-*' hydrographiai és geológiai adatait. 



Dr. SziLÁPY Zoltán. 



* Tkeitz új- szerint Ramann klimatikus talajöveinek megállapítása a talajok- 

 eloszlásának a természetben teljesen megfelel ; a tőle naegállapított elvek szerint 

 Magyarországon is meglehet különböztetni a klimatikus talajöveket. Trkitz úr a 

 június havi szakülésen be is mutatott egy ilyen alapon készült térképet, melyet a 

 jövő füzetben fogunk közölni. Szerk. 



** Pécs városa környékének földtani és vízi viszonyai. Földt. Int. Évk. IV. k. 



Füldiani KüzUMu. .\X.\I. küt. 1901. 16 



