244 IKOKALOM. 



(6.) KoRNHUBER Andreas : \'(nlinij í(hcr (lax Trink- (LriliiiHjfí') tixisscr 

 der Stiídt Prt'ssharíi. Sitzuiigsb. A pozsonyi orv. term. tud. egyesület 

 közi. (Verh. d. Vereins f. Natúr- und Heilkundo zu Pressliurg.) XX. k. 

 Pozsony 1900. 103- 104. 1. Németül. 



A Pozsony városi vizvezeték vizéből hosszabb időn út kazánkő rakódik le. 

 mely mészpát és gipsz mikr. kristályaiból áll. Szerző azt mutatja ki, hogy a városi 

 vizvezeték vize — melyet a Kásmacher szigeten 8 m. mély gyüjtőkútban a diluvialis 

 kavicsból nyernek — nem, mint általánosan hiszik. Dunavíz. illetve megszűrt 

 Dunavíz, hanem a Duna alatti és ettől elkülönített altalaj vízéből fakad, mely 

 a bécsi medenczébŐl és ennek oldali öbleiből a felső magyarországi kapun át a 

 kis magyar medenczébe jut. A Dunavíz lágy, a vizvezeték vize kemény ; az 

 előbbi gyakran zavaros, az utóbbi tiszta; s hőmérséke mindig különbözik az 

 előbbiétől, télen magasabb, nyáron alacsonyabb : az íze kellemes, üditŐ, az ellen- 

 ben rósz ízű. Schafabzik F. 



(7.) Ortvay Theodor : Dic ruUurhhiori^che Bedeuhiini Jer in Euiopn 

 gefundeven Nephrít- und Jadeit-GerdtliJtchaflen. Jegyzőkönyvi közi. 

 A pozsonyi orv. term. tud. egyesület közi. (Verh. des Vereins f. Natur- 

 und Heilkunde zu Pressburg.) XX. Bd. Pozsony, 1900. p. 69—70. 

 Németül. 



Nephritből és Jadeitből készített prehistorikus fegyvereket és szerszámo- 

 kat Európában csak a nyugati országokban találtak, körülbelül az Alpesek és az 

 Elba képezi határukat. Magyarországról eddigelé csak két helyről ismeretesek : 

 Zala- Apátiról és Lengyelről. Kezdetben azt hitték, hogy ezen kőzetek Közép- 

 Ázsiából származnak és elterjedésükből azt következtették, hogy az Európa felé 

 való bevándorlás Észak-Afrikán és a Gibraltári szoroson át nyugatról történt. 

 Ezzel szemben úgy találták, hogy a praehisztorikus kövek az ázsiai előjövetelektől 

 mikroszkopiailag különböznek és ebből, valamint azon körülményből is, hogy 

 Európa egyes részei között csere kereskedést kimutatni nem lehetett, azt követ- 

 keztetik, hogy a Nephrit és Jadeit leletek Eurójiába nem importáltak, hanem 

 hogy ezen kőszerszámok az Alpesekben előjövő kőzetekből itt az országban 

 készültek. Ezen nézethez csatlakozik szerző is. Schafarzik F. 



(S.) CviJic .íovAN : A marzedotiiai tavak. Földrajzi Közlemények. XXVIII. 

 köt., 1900, p. 113 \M. 1 térképvázlattal. 



Előleges közlemény a Salonikitől ÉK-re fekvő Tachinos ( — 2 méter mély.) 

 liutkovo (- -2) és Dojran djol macedóniai tavakon 1898—1809. évek alatt tett mé- 

 résekről, melyek lefolyását törmellékkúpok záraták el. Ezen tavak környékén 

 a gyűrődött kristályos kőzeteken oligoczént lehet találni. 



Salonikitől nyugatra az Ostrovo tó méretett (7fi km*, - 01 ra. mély), mely- 

 nek medenczéjét fiatal plioczén és diluvialis rétegek képezik, továbbá a két tipusos 

 Karstvidéken fekvő Ochrid (280 km^ —285-7 m.) és Prespa (212 km^ —54-9 m. 

 mély) tó, mindkettő régi eredetű és már a neogén időszak óta fennállanak. A két 



